NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 165/2010,
26. veebruar 2010,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) seoses aflatoksiinide sisaldusega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (2) on sätestatud piirnormid toidus sisalduva aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide (B1, B2, G1 ja G2) kogusisalduse suhtes.
(2)
On vaja muuta teatavate toiduainete teatavaid aflatoksiini piirnorme, et võtta arvesse arenguid Codex Alimentarius’es ja uusi teaduslikke nõuandeid.
(3)
Codex Alimentarius’es on sätestatud aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks 15 μg/kg edasisele töötlemisele minevate mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul ning 10 μg/kg selliste mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul, mis on ette nähtud otsetarbimiseks (3).
(4)
Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA”) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid (edaspidi „CONTAM Panel”), võttis 25. jaanuaril 2007. aastal vastu arvamuse, milles käsitletakse tarbijate tervist ähvardavate ohtude võimalikku suurenemist juhul, kui aflatoksiinide piirnorme mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite ning neist valmistatud toodete puhul peaks suurendatama (4). CONTAM Panel tegi järelduse, et aflatoksiini kogusisalduse piirnormide muutmine 4-lt μg/kg 8-le μg/kg või 10-le μg/kg mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul mõjutaks hinnangulisi toidu kaudu omastatavate saasteainete päevaseid koguseid, vähki haigestumise riski ja kokkupuute ülemmäära väga vähe. CONTAM Panel järeldas ka seda, et mis tahes allikast pärit aflatoksiinide tarbimine peaks olema nii väike kui vähegi võimalik, sest aflatoksiinid on genotoksilised ja kantserogeensed ained. On tõestatud, et aflatoksiini omastamise päevast kogust oleks võimalik vähendada, kui normide tõhusama jõustamise abil vähendataks saastatud toidu turule jõudmist ning mujalt kui mandlitest, sarapuupähklitest ja pistaatsiapähklitest saadavaid aflatoksiini koguseid.
(5)
16. juunil 2009 võttis CONTAM Panel vastu seisukoha, milles käsitletakse seda, kuidas mõjutab rahvatervist aflatoksiini kogusisalduse piirnormide suurendamine 4-lt μg/kg 10-le μg/kg muude pähklipuu viljade puhul kui mandlid, sarapuupähklid ja pistaatsiapähklid (5). CONTAM Panel leidis 2007. aastal kättesaadava teabe alusel, et aflatoksiini kogusisalduse piirnormide suurendamine 4-lt μg/kg 10-le μg/kg muude pähklipuu viljade, sealhulgas brasiilia pähklite puhul ei kahjustaks rahvatervist. Pidades silmas brasiilia pähklite suhtes rakendatavate aflatoksiini piirnormide üle peetavaid arutelusid Codex Alimentarius’es, on asjakohane brasiilia pähklite suhtes rakendatavad aflatoksiini piirnormid vastavusse viia mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite suhtes Codex Alimentarius’es sätestatud piirnormidega.
(6)
Codex Alimentarius’es on sätestatud üksnes aflatoksiini kogusisalduse piirnorm. Sellele vastav aflatoksiini B1 piirnorm määrati kindlaks, kasutades aflatoksiinide toidus esinemise andmebaasi, mille alusel EFSA hindas saasteainete tarbimist.
(7)
EFSA arvamuses aflatoksiinide kohta on märgitud, et õliseemned ja neist saadud tooted suurendavad oluliselt inimeste aflatoksiini tarbimist. EFSA tegi järelduse, et mis tahes allikast pärit aflatoksiini tarbimine tuleks viia võimalikult madalale tasemele. Ka toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) teatistes märgitakse aflatoksiinide suurt sisaldust õliseemnetes, näiteks päevalilleseemnetes, meloniseemnetes jne. Seepärast on tehtud ettepanek sätestada piirnormid ka õliseemnete suhtes (v.a maapähklite suhtes), mis oleksid kooskõlas mapähklite suhtes kehtivate piirnormidega. Kuna aflatoksiinid rafineeritud taimeõlide tootmisprotsessi käigus pea täielikult kõrvaldatakse, on asjakohane piirnorme mitte kehtestada nende õliseemnete, sealhulgas maapähklite suhtes, mida kavatsetakse kasutada rafineeritud taimeõlide pressimiseks ja rafineeritud taimeõlide endi jaoks.
(8)
Kõigi teraviljade ja teraviljatoodete puhul on sätestatud aflatoksiini B1 piirnormiks 2 μg/kg ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks on 4 μg/kg; erandiks on mais, mida tuleb enne söögiks tarvitamist kas sorteerida või muul viisil töödelda ja mille puhul on sätestatud aflatoksiini B1 piirnormiks 5 μg/kg ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks 10 μg/kg. Tavapäraselt sisaldab koorimata riis aflatoksiine veidi üle lubatud piirnormide. Pärast töötlemist, mille käigus kestad eemaldatakse, on aflatoksiinide sisaldus valge töödeldud riisi puhul väiksem, kui lubatud piirnormidega ette on nähtud. Seetõttu on asjakohane kohaldada riisi suhtes samu eeskirju, mis kehtivad maisi suhtes, ning sätestada kõrgemad aflatoksiini B1 ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormid sellise riisi puhul, mida kas sorteeritakse või töödeldakse muul viisil, enne kui inimesed seda söögiks tarvitavad või toidu koostisosana kasutavad.
(9)
Piirnorme kohaldatakse pähklipuu viljade söödavate osade suhtes. Hiljutised teadusuuringute tulemused on aga näidanud, et brasiilia pähklite koored võivad olla aflatoksiiniga saastunud. Et võtta arvesse viimati saadud teaduslikke andmeid, on seega asjakohane muuta lisas esitatud joonealust märkust, milles määratakse kindlaks, millist menetlust tuleb järgida koorimata pähklite analüüsimisel.
(10)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1881/2006 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 4
Erisätted maapähklite, muude õliseemnete, pähklipuu viljade, kuivatatud puuvilja, riisi ja maisi kohta
Lisa punktides 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ja 2.1.11 sätestatud aflatoksiinide piirnormidele mittevastavaid maapähkleid, muid õliseemneid, pähklipuu vilju, kuivatatud puuvilja, riisi ning maisi võib turule viia tingimusel, et need tooted
a)
ei ole ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana;
b)
vastavad lisa punktides 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 ja 2.1.12 sätestatud piirnormidele;
c)
on ette nähtud töötlemiseks (sorteerimiseks või töötlemiseks füüsiliselt muul viisil) ja pärast sellist töötlemist ei ületa lisa punktides 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ja 2.1.11 sätestatud piirnorme ning nimetatud töötlemine ei tekita muid kahjulikke jääke;
d)
on varustatud etiketiga, millel on nende täpne otstarve ja märge „Enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist tuleb toodet aflatoksiinisaaste vähendamiseks sorteerida või muul viisil füüsiliselt töödelda”. Märge kantakse iga koti, kasti vms etiketile ja saatedokumendi originaalile. Partiinumber märgitakse kustutamatult partii igale üksikule kotile, kastile vms ja saatedokumendi originaalile.”
2)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Erisätted maapähklite, muude õliseemnete, neist valmistatud toodete ja teravilja kohta
Igal üksikul kotil, kastil jms ja saatedokumendi originaalil peab olema selge märge kavandatud kasutuse kohta. Saatedokumenti peab olema võimalik seostada partiiga, märkides ära partii tunnuskoodi, mis on partii igal kotil, kastil vms. Lisaks sellele peab partii vastuvõtja saatedokumendis märgitud majandustegevus olema kooskõlas kavandatud kasutusega.
Kui puudub selge märge selle kohta, et kavandatud kasutus ei näe ette toiduna kasutamist, kehtivad lisa punktides 2.1.5 ja 2.1.11 sätestatud piirnormid kõikide turule viidud maapähklite, muude õliseemnete ja neist valmistatud toodete ning teravilja kohta.
Seoses töötlemisele minevate maapähklite ja muude õliseemnete suhtes kehtestatud erandiga ja juhul, kui kohaldatakse lisa punktis 2.1.1 sätestatud piirnorme, on erand kehtiv üksnes saadetiste puhul, millele on selgelt märgitud kasutusotstarve ja mis kannavad märget „toode, mida töödeldakse rafineeritud taimeõli tootmiseks”. Märge kantakse iga üksiku koti, kasti vms etiketile ja saatedokumendile/saatedokumentidele. Toote lõplikuks sihtkohaks peab olema töötlemistehas.”
3)
Lisa muudetakse järgmiselt:
a)
alalõigu 2.1 („Aflatoksiinid”) tekst asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga;
b)
joonealune märkus 5 asendatakse järgmisega:
„(5)
Piirnorme kohaldatakse maapähklite ja pähklipuu viljade söödavate osade suhtes. Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastatud on pähklite söödav osa, v.a brasiilia pähklite puhul.”
c)
lisatakse järgmised joonealused märkused:
„(40)
Õliseemned, mis on liigitatud CN-koodide 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 alla ja neist valmistatud CN-koodi 1208 alla liigitatud tooted; meloniseemned on liigitatud koodi ex 1207 99 alla.
(41)
Neist valmistatud/saadud töödeldud toodete puhul peetakse silmas üksnes või peaaegu üksnes asjaomastest pähklipuu viljadest valmistatud/saadud töödeldud tooteid ning selliste pähklipuu viljade suhtes sätestatud piirnorme kohaldatakse ka neist valmistatud/saadud töödeldud toodete suhtes. Muudel juhtudel kohaldatakse valmistoodete / töödeldud toodete puhul artikli 2 lõikeid 1 ja 2.”
Artikkel 2
Käesolevat määrust ei kohaldata aprikoosituumade, õliseemnete, muude pähklite kui maapähklite ning neist valmistatud toodete suhtes, mis lasti turule enne seda kuupäeva, kui hakati kohaldama sätteid, mis vastavad sellest kuupäevast alates kohaldatavatele sätetele.
Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, millal tooted turule lasti.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates selle jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. veebruar 2010