NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 406/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES (1) a zejména s ohledem na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 79/2009 je zvláštním nařízením pro účely postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 79/2009 stanoví základní ustanovení o požadavcích na schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o vodíkový pohon, na schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a vodíkových systémů a na instalaci takových konstrukčních částí a systémů.
(3)
Po vstupu stávajícího nařízení v platnost by měli být výrobci schopni dobrovolně žádat o ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem. Avšak některé samostatné směrnice v kontextu postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice 2007/46/ES nebo některé jejich požadavky by se neměly vztahovat na vozidla s vodíkovým pohonem, protože technické vlastnosti vozidel s vodíkovým pohonem se podstatně liší od konvenčních vozidel, pro něž byly tyto směrnice o schvalování typu v zásadě určeny. Do doby, než budou tyto směrnice novelizovány tak, aby obsahovaly specifická ustanovení a zkušební postupy pro vozidla s vodíkovým pohonem, je nezbytné stanovit přechodná ustanovení, která vyjmou vozidla s vodíkovým pohonem z působnosti těchto směrnic či některých jejich požadavků.
(4)
Je nezbytné přijmout harmonizovaná pravidla pro hrdla pro doplňování vodíku, aby byla zajištěna možnost doplňovat palivo do vodíkových vozidel bezpečně a spolehlivě v celém Společenství.
(5)
Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„vodíkovým čidlem“ čidlo používané pro detekci vodíku ve vzduchu;
2)
„konstrukční částí třídy 0“ vodíkové konstrukční části odolávající vysokému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 3,0 MPa;
3)
„konstrukční částí třídy 1“ vodíkové konstrukční části odolávající střednímu tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 0,45 MPa a nižším než 3,0 MPa;
4)
„konstrukční částí třídy 2“ vodíkové konstrukční části odolávající nízkému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku do 0,45 MPa včetně;
5)
„úplným ovinutím“ ovinutí s vlákny vinutými přes vložku jak ve směru obvodu, tak ve směru osy zásobníku;
6)
„obručovitým ovinutím“ ovinutí vlákny vinutými převážně po obvodu válcové části vložky tak, aby na vlákno nepůsobilo významné napětí ve směru rovnoběžném s podélnou osou zásobníku;
7)
výrazem „Nm3“ či „Ncm3“ objem suchého plynu, který zabírá objem 1 m3 nebo 1 cm3 při teplotě 273,15 K (0 °C) a při absolutním tlaku 101,325 kPa (1 atm);
8)
„životností“ počet let, během kterých je možné zásobníky bezpečně používat v souladu s provozními podmínkami;
9)
„typem vodíkového systému“ skupina vodíkových systémů, které se neliší, buď pokud jde o jejich obchodní název či značku výrobce, nebo pokud jde o vodíkové konstrukční části v nich obsažené;
10)
„typem vozidla, pokud jde o vodíkový pohon“ skupina vozidel, která se neliší, pokud jde o skupenství použitého vodíku nebo o hlavní charakteristiky vodíkového systému či vodíkových systémů;
11)
„typem vodíkové konstrukční části“ skupina vodíkových konstrukčních částí, které se neliší v žádném z následujících aspektů:
a)
obchodní název či značka výrobce;
b)
klasifikace;
c)
hlavní funkce;
12)
„elektronickým řídicím systémem“ kombinace jednotek, jejichž účelem je vzájemně spolupracovat při zajišťování řídicí funkce uvedeného vozidla pomocí elektronického zpracování dat;
13)
„komplexními elektronickými řídicími systémy vozidel“ elektronické řídicí systémy, které jsou uspořádány hierarchicky a v jejichž rámci může být jedna elektronicky řízená funkce potlačena systémem/funkcí vyšší úrovně a může se stát součástí komplexního systému;
14)
„zásobníkem“ jakýkoli systém používaný pro skladování kryogenního vodíku či stlačeného (plynného) vodíku, s vyloučením jakýchkoli jiných vodíkových konstrukčních částí, které mohou být k zásobníku připojeny či instalovány uvnitř zásobníku;
15)
„sestavou zásobníku“ dva či více zásobníků s integrálním spojovacím palivovým vedením umístěných z ochranných důvodů uvnitř skříňového pouzdra nebo ochranného rámu;
16)
„pracovním cyklem“ jeden cyklus zapnutí a vypnutí systému/systémů konverze vodíku;
17)
„cyklem plnění“ nárůst tlaku o více než 25 procent pracovního tlaku zásobníku působením vnějšího zdroje vodíku;
18)
„regulátorem tlaku“ zařízení, které se používá k řízení tlaku plynného paliva přiváděného do systému konverze vodíku;
19)
„prvním regulátorem tlaku“ regulátor tlaku, jehož vstupním tlakem je tlak zásobníku;
20)
„nevratným ventilem“ ventil, který umožňuje tok vodíku pouze jedním směrem;
21)
„tlakem“ přetlak měřený v MPa oproti atmosférickému tlaku, není-li uvedeno jinak;
22)
„upevňovacím dílem“ konektor použitý v systému potrubí nebo hadic;
23)
„ohebným palivovým vedením“ ohebné potrubí nebo ohebná hadice, kterými protéká vodík;
24)
„výměníkem tepla“ zařízení pro zahřívání vodíku;
25)
„vodíkovým filtrem“ filtr používaný pro oddělování oleje, vody a nečistot od vodíku;
26)
„automatickým ventilem“ ventil, který se neobsluhuje ručně, ale pomocí spouštěče, s výjimkou nevratných ventilů, jak jsou definovány v bodě 20;
27)
„přetlakovým zařízením“ opětně nezapínající zařízení, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
28)
„přetlakovým ventilem“ opětně zapínající zařízení aktivované tlakem, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
29)
„spojem pro doplňování paliva“ nebo „hrdlem pro doplňování paliva“ zařízení používané pro doplňování zásobníku u čerpací stanice;
30)
„snímatelným systémem pro uchovávání“ snímatelný systém uvnitř vozidla, který obsahuje a chrání jeden či více zásobníků či sestav zásobníku;
31)
„konektorem snímatelného systému pro uchovávání“ spojovací vodíkové zařízení mezi snímatelným systémem pro uchovávání a částí vodíkového systému, jež je trvale instalována ve vozidle;
32)
„autofretáží“ postup aplikace tlaku, který se používá při výrobě kompozitních zásobníků s kovovými vložkami, při němž se vložka namáhá až za mez pevnosti v tahu, a to dostatečně k tomu, aby došlo k trvalé plastické deformaci, což má za následek, že při nulovém vnitřním tlaku je ve vložce napětí v tlaku a ve vláknech napětí v tahu;
33)
„vložkou“ část nádoby, která se používá jako plynotěsný vnitřní plášť, na který jsou navíjena výztužná vlákna, aby se dosáhlo potřebné pevnosti;
34)
„teplotou okolí“ rozsah teplot 20 °C ± 10 °C;
35)
„jednotkami“ nejmenší části jednotlivých součástí systému, jimiž se příloha VI zabývá, protože tyto kombinace součástí budou pro účely identifikace, analýzy či výměny považovány za samostatné objekty;
36)
„světlou výškou vozidla“ vzdálenost mezi rovinou vozovky a spodní stranou vozidla;
37)
„bezpečnostním zařízením“ zařízení zajišťující bezpečný provoz v běžném provozním rozsahu nebo v přípustném chybovém rozsahu systému;
38)
„systémem konverze vodíku“ systém navržený pro konverzi vodíku na elektrickou, mechanickou či termální energii, jenž zahrnuje například pohonný systém či pohonné systémy nebo pomocnou pohonnou jednotku či jednotky;
39)
„nepřípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah, v němž je třeba očekávat nežádoucí událost;
40)
„plynem pro zkoušku těsnosti“ vodík, helium či směs inertních plynů obsahující prokazatelně zjistitelné množství helia nebo plynného vodíku;
41)
„běžným provozním rozsahem“ procesní proměnné rozsah plánovaný pro její hodnoty;
42)
„vnějším tlakem“ tlak působící na konvexní straně vnitřního zásobníku nebo vnějšího pláště;
43)
„vnějším pláštěm“ část zásobníku, v níž se nachází vnitřní zásobník(y) a jeho uzavírací systém;
44)
„pevným palivovým vedením“ potrubí, které za běžného provozu není určeno k ohybu a kterým proudí vodík;
45)
„systémem řízení odpařování“ systém, který za běžných podmínek zneškodňuje odpařovaný plyn;
46)
„zabezpečenými systémy instrumentace“ systémy řízení procesů bránící dosažení nepřípustného chybového rozsahu automatickým zásahem v procesu;
47)
„šarží“ množství zásobníků vyrobených postupně za sebou, které mají stejné jmenovité rozměry, konstrukci, stanovený konstrukční materiál, výrobní postup, výrobní zařízení a, kde je to vhodné, časové, teplotní a atmosférické podmínky během tepelného zpracování;
48)
„vybavením zásobníku“ veškerá zařízení připevněná přímo k vnitřnímu zásobníku nebo k vnějšímu plášti zásobníku;
49)
„dokončeným zásobníkem“ zásobník, typický pro normální výrobu, kompletní s vnějším povlakem, včetně integrální izolace stanovené výrobcem, ale bez neintegrální izolace nebo ochrany;
50)
„tlakem při roztržení“ tlak, při kterém dojde k roztržení zásobníku;
51)
„přípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah mezi běžným provozním rozsahem a nepřípustným chybovým rozsahem;
52)
„systémem odpařování“ systém, který za běžných podmínek odvádí odpar, než se otevře přetlakové zařízení zásobníku či zásobníků;
53)
„ručním ventilem“ ručně obsluhovaný ventil;
54)
„bezpečnostní koncepcí“ opatření navrhovaná za účelem zajištění bezpečného provozu i v případě selhání či náhodných chyb;
55)
„systémem sledování a kontroly použití“ systém, který počítá cykly plnění a zabrání dalšímu použití vozidla, když je překročen předem stanovený počet cyklů plnění;
56)
„vedením přívodu paliva“ vedení, které přivádí vodík do systému či systémů konverze vodíku;
57)
„kompozitním zásobníkem“ zásobník sestrojený z více než jednoho materiálu;
58)
„ovinutím“ spojitá vlákna impregnovaná pryskyřicí použitá jako vyztužení navinutá na vložku;
59)
„tlakem při autofretáži“ tlak uvnitř ovinutého zásobníku, při kterém je dosaženo požadovaného rozdělení napětí mezi vložku a ovinutí;
60)
„hranicí funkčního provozu“ hranice vnějších fyzických možností, v rámci nichž je systém schopen udržet kontrolu;
61)
„rozsahem ovládání“ rozsah, v rámci něhož systém pravděpodobně uplatní funkce ovládání ve vztahu k výstupní veličině;
62)
„přenosovými spoji“ prostředky využívané k propojení různě rozmístěných jednotek za účelem přenosu signálů, provozních dat či přívodu energie;
63)
„systémy/funkcemi vyšší úrovně“ ovládací prvky, jež využívají přídavných opatření pro zpracování a/nebo snímání za účelem úpravy chování vozidla pomocí změn povelů v rámci běžné funkce/běžných funkcí řídicího systému vozidla.
Článek 2
Správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel, pokud jde o vodíkový pohon
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o vodíkový pohon.
2. Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy I.
Výrobce předloží informace stanovené v části 3 přílohy I ohledně periodického ověřování technické způsobilosti během životnosti vozidla.
3. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v části 1 přílohy III nebo v části 1 přílohy IV, v příloze V a v příloze VI, schvalovací orgán udělí ES schválení typu a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy I.
Článek 3
Správní předpisy pro ES schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a systémů
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu konstrukční části pro typ vodíkové konstrukční části či vodíkového systému
Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy II.
2. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v příloze III nebo v příloze IV, schvalovací orgán udělí ES schválení typu konstrukční části a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vodíkové konstrukční části nebo vodíkového systému.
3. Pro účely odstavce 2 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy II.
Článek 4
Pro účely ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem v souladu s články 6 a 9 směrnice 2007/46/ES se nepoužijí tyto předpisy:
1)
směrnice Rady 80/1268/EHS (3);
2)
směrnice Rady 80/1269/EHS (4), pokud jde o vozidla s vodíkovým pohonem poháněná spalovacím motorem;
3)
příloha I směrnice Rady 70/221/EHS (5);
4)
oddíl 3.3.5 přílohy II a oddíl 4.3.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/27/ES (6);
5)
oddíl 3.2.6 přílohy II a oddíl 1.4.2.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/79/ES (7).
Článek 5
Značka ES schválení typu konstrukční části
Všechny vodíkové konstrukční části či vodíkové systémy shodující se s typem, pro který bylo vydáno ES schválení typu konstrukční části v souladu s tímto nařízením, budou opatřeny značkou ES schválení typu konstrukční části, jak je stanoveno v části 3 přílohy II.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. dubna 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 406/2010,
26. aprill 2010,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust
(EMP-s kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ, (1) eriti selle artiklit 12,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrus (EÜ) nr 79/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) ette nähtud ühenduse tüübikinnitusmenetluse otstarbeks.
(2)
Määrusega (EÜ) nr 79/2009 kehtestatakse põhisätted mootorsõidukite tüübikinnituse nõuete kohta seoses vesiniku kasutamisega mootorikütusena, vesinikusüsteemi osade ja vesinikusüsteemide tüübikinnituse nõuete kohta ning kõnealuste osade ja süsteemide paigaldamise nõuete kohta.
(3)
Pärast käesoleva määruse jõustumist peaksid tootjad saama esitada vabatahtlikult vesinikkütusega sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusi. Teatavaid direktiivi 2007/46/EÜ kohase ühenduse tüübikinnitusmenetlusega seonduvaid üksikdirektiive või teatavaid nendes direktiivides sätestatud nõudeid ei peaks vesinikkütusega sõidukite suhtes siiski kohaldama, kuna vesinikkütusega sõidukite tehnilised omadused erinevad oluliselt tavasõidukite omadustest, mille jaoks kõnealused tüübikinnitusdirektiivid on peamiselt ette nähtud. Kuniks asjaomaseid direktiive pole konkreetsete vesinikkütusega sõidukeid käsitlevate sätete ja katsemenetluste lisamise eesmärgil muudetud, tuleb kehtestada üleminekusätted, et jätta vesinikkütusega sõidukid kõnealuste direktiivide või nende teatavate nõuete kohaldamisalast välja.
(4)
Selleks et vesinikkütusega sõidukeid saaks terves ühenduses ohutul ja usaldusväärsel viisil tankida, tuleb vastu võtta ühtlustatud eeskirjad vesinikkütuse (sealhulgas vedela vesiniku) vastuvõtu seadmete kohta.
(5)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„vesinikuandur” - andur, mida kasutatakse vesiniku tuvastamiseks õhus;
2)
„klassi 0 osa” - vesinikusüsteemi kõrge rõhuga osad, sealhulgas kütusevoolikud ja liitmikud, mis sisaldavad vesinikku nimitöörõhul üle 3,0 MPa;
3)
„klassi 1 osa” - vesinikusüsteemi keskmise rõhuga osad, sealhulgas kütusevoolikud ja liitmikud, mis sisaldavad vesinikku nimitöörõhul üle 0,45 MPa ja kuni 3,0 MPa;
4)
„klassi 2 osa” - vesinikusüsteemi madala rõhuga osad, sealhulgas kütusevoolikud ja liitmikud, mis sisaldavad vesinikku nimitöörõhul kuni 0,45 MPa;
5)
„täismähis” - mähis, mille filamendid on vooderdise ümber mähitud nii paagi ring- kui ka pikisuunas;
6)
„rõngasmähis” - mähis, mille filamendid on mähitud vooderdise silindrikujulise osa ümber põhiliselt ringikujuliselt, nii et filamentidele ei lange paagi pikisuunas märkimisväärset koormust;
7)
„Nm3” või „Ncm3” - kuiva gaasi kogus vastavalt 1 m3-s või 1 cm3-s temperatuuril 273,15 K (0 °C) ja absoluutsel rõhul 101,325 kPa (1 atm);
8)
„kasutusiga” - ajavahemik aastates, mille jooksul paake võib kooskõlas kasutustingimustega ohutult kasutada;
9)
„vesinikusüsteemi tüüp” - rühm vesinikusüsteeme, mis ei erine üksteisest ei tootja kaubanime või kaubamärgi ega nendes sisalduvate vesinikusüsteemi osade poolest;
10)
„sõiduki tüüp seoses vesinikkütusel töötava mootoriga” - rühm sõidukeid, mis ei erine üksteisest kasutatava vesiniku oleku ega vesinikusüsteemi(de) põhiomaduste poolest;
11)
„vesinikusüsteemi osa tüüp” - rühm vesinikusüsteemi osi, mis ei erine üksteisest ühegi järgmise aspekti poolest:
a)
tootja kaubanimi või kaubamärk;
b)
klassifikatsioon;
c)
põhifunktsioon;
12)
„elektrooniline juhtsüsteem” - osutatud sõiduki juhtimisfunktsiooni tootmisel elektroonilise andmetöötluse abil koostoimimiseks ette nähtud seadmete kombinatsioon;
13)
„sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid” - juhtimishierarhiasse kuuluvad elektroonilised juhtsüsteemid, kusjuures hierarhia kõrgema taseme süsteem/funktsioon võib elektrooniliselt juhitava funktsiooni välja lülitada, misjärel muutub see kompleksse süsteemi osaks;
14)
„paak” - mis tahes madalatemperatuurilise vesiniku või kokkusurutud gaasilise vesiniku hoidmiseks kasutatav süsteem, välja arvatud muud vesinikusüsteemi osad, mis võidakse paagi külge kinnitada või selle sisse paigaldada;
15)
„paagiplokk” - kaks või rohkem paaki, mis on ühendatud kütusevoolikutega ning ümbritsetud kaitseümbrise või -raamiga;
16)
„töötsükkel” - vesiniku muundamise süsteemi(de) käivitamise ja seiskamise tsükkel;
17)
„täitmistsükkel” - välisest vesinikuallikast tulenev rõhu suurenemine rohkem kui 25 % ulatuses paagi töörõhust;
18)
„rõhuregulaator” - seade, mida kasutatakse vesiniku muundamise süsteemi suunatava gaaskütuse rõhu reguleerimiseks;
19)
„esimene rõhuregulaator” - rõhuregulaator, mille sisendrõhk on paagi rõhk;
20)
„tagasilöögiklapp” - klapp, mis võimaldab vesinikul voolata ainult ühes suunas;
21)
„rõhk” - atmosfäärirõhu suhtes megapaskalites (MPa) mõõdetav maksimaalne töörõhk, kui ei ole sätestatud teisiti;
22)
„liitmik” - torude või voolikute süsteemis kasutatav ühendusdetail;
23)
„painduv kütusevoolik” - painduv toru või voolik, milles voolab vesinik;
24)
„soojusvaheti” - seade vesiniku soojendamiseks;
25)
„vesinikufilter” - vesinikust õli, vee ja mustuse eraldamiseks kasutatav filter;
26)
„automaatklapp” - klapp, mida ei juhita käsitsi, vaid ajami abil, välja arvatud punktis 20 määratletud tagasilöögiklapid;
27)
„rõhulangetusseade” - korduvlülituseta seade, mida kasutatakse teatavatel tingimustel käivitamisel rõhu all olevast vesinikusüsteemist vedeliku väljalaskmiseks;
28)
„kaitseklapp” - rõhu mõjul käivituv korduvlülitusega seade, mida kasutatakse teatavatel tingimustel käivitamisel rõhu all olevast vesinikusüsteemist vedeliku väljalaskmiseks;
29)
„tankimisühendus” või „kütuse vastuvõtu seade” - tanklas paagi täitmiseks kasutatav seade;
30)
„eemaldatav vesinikuhoiusüsteem” - eemaldatav süsteem sõidukis, milles hoitakse ning mis kaitseb ühte või mitut paaki või paagiplokki;
31)
„ühendus eemaldatava vesinikuhoiusüsteemiga” - vesinikuühendusseade eemaldatava vesinikuhoiusüsteemi ja püsivalt sõidukile paigaldatud vesinikusüsteemi asjaomase osa vahel;
32)
„automaatne pingestamine” - metallvooderdisega komposiitpaakide valmistamisel kasutatav survemenetlus, milles venitatakse vooderdist üle selle voolavuspiiri, põhjustades püsivat plastilist deformatsiooni, mille tulemusena on vooderdisel sisemise nullrõhu juures survepinged ja kiududel tõmbepinged;
33)
„vooderdis” - paagi osa, mida kasutatakse gaasikindla sisemise kestana, millele mähitakse vajaliku tugevuse saavutamiseks filamendina tugevdavad kiud;
34)
„ümbritseva õhu temperatuur” - temperatuur 20 °C ± 10 °C;
35)
„seadmed” - süsteemiosade väikseimad jaotised VI lisa tähenduses, kuna nende osade kombinatsioone käsitatakse identifitseerimisel, analüüsimisel ja asendamisel ühtsete üksustena;
36)
„sõiduki kliirens” - sõiduki alumise külje kaugus teepinnast;
37)
„ohutusseade” - seade, mis tagab süsteemi ohutu käitamise tavapärases töövahemikus või lubatavas hälbevahemikus;
38)
„vesiniku muundamise süsteem” - mis tahes süsteem, mis on ette nähtud vesiniku muundamiseks elektri-, mehhaaniliseks või soojusenergiaks, sealhulgas näiteks jõuallikas/-allikad või lisajõuseade/-seadmed;
39)
„lubamatu hälbevahemik” - protsessi muutuja hälbevahemik, mille ulatuses võib oodata soovimatut sündmust;
40)
„lekkekatse gaas” - vesinik, heelium või tõendatult tuvastatavat kogust heeliumi või vesinikgaasi sisaldav väärisgaaside segu;
41)
„tavapärane töövahemik” - protsessi muutuja väärtuste kavandatud ulatus;
42)
„välisrõhk” - sisepaagi või välisümbrise kumerale küljele mõjuv rõhk;
43)
„välisümbris” - paagi osa, mis ümbritseb sisepaaki (-paake) ja selle isolatsioonisüsteemi;
44)
„jäik kütusetoru” - toru, mis ei ole tavapärasel kasutusel ettenähtud painduma ning milles voolab vesinik;
45)
„aurustumise kontrollsüsteem” - süsteem, mis muudab aurustuva gaasi tavatingimustes kahjutuks;
46)
„ohutusseadmete süsteemid” - protsessi kontrollimise süsteemid, mis hoiavad ära lubamatusse hälbevahemikku kaldumise protsessi automaatse sekkumise tõttu;
47)
„partii” - järjestikku samade nimimõõtmete, sama disainilahenduse, samade konkreetsete valmistusmaterjalide, sama tootmisprotsessi, samade tootmisseadmetega ning vajaduse korral termilise töötlemise ajal samade aja-, temperatuuri- ja atmosfääritingimuste juures toodetud valmispaakide rühm;
48)
„paagi varustus” - kõik seadmed, mis on vahetult kinnitatud paagi sisepaagi või välisümbrise külge;
49)
„valmispaak” - tavatoodangu tüüpi paak koos välise katte, sealhulgas tootja ettenähtud isolatsiooniga, kuid ilma lisaisolatsiooni või -kaitseta;
50)
„purunemisrõhk” - rõhk, mille juures paak rebeneb;
51)
„lubatav hälbevahemik” - protsessi muutuja tavapärase töövahemiku ja lubamatu hälbevahemiku vaheline ulatus;
52)
„aurustumissüsteem” - süsteem, mis tavatingimustes ventileerib auru enne paagi (paakide) rõhulangetusseadme avanemist;
53)
„käsiventiil” - käsitsi käitatav ventiil;
54)
„ohutuskontseptsioon” - meetmed, mis on ette nähtud ohutu käitamise tagamiseks isegi tõrke või juhuslike rikete korral;
55)
„vesiniku juurdevoolu jälgimise ja juhtimise süsteem” - süsteem, mis loendab täitmistsükleid ning takistab sõiduki edasist kasutamist pärast seda, kui eelnevalt kindlaksmääratud täitmistsüklite arv on ületatud;
56)
„kütusevoolik” - voolik, mille abil juhitakse vesinik vesiniku muundamise süsteemi(desse);
57)
„komposiitpaak” - rohkem kui ühest materjalist valmistatud paak;
58)
„mähis” - vooderdise tugevdamiseks kasutatavad vaiguga immutatud filamendid;
59)
„automaatse pingestamise rõhk” - surve mähisega paagis, mille juures saavutatakse vooderdise ja mähise vahel vajalik pingete jaotus;
60)
„funktsionaalse toimimise piirid” - välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada;
61)
„reguleerimispiirkond” - ulatus, mida süsteem väljundmuutujaga seoses tõenäoliselt kontrollib;
62)
„ülekandeühendused” - eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat;
63)
„kõrgema taseme süsteemid/funktsioonid” - juhtimisseadised, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi tavapärast funktsiooni / tavapäraseid funktsioone.
Artikkel 2
Haldussätted sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses vesinikkütusel töötava mootoriga
1. Sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses vesinikkütusel töötava mootoriga esitab tootja või tema esindaja tüübikinnitusasutusele taotluse.
2. Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.
Tootja esitab I lisa 3. osas sätestatud teabe korraliseks kvaliteedikinnitamiseks sõiduki kasutusea jooksul tehtavatel kontrollidel.
3. Kui III lisa 1. osas või IV lisa 1. osas ning V ja VI lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.
Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.
4. Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.
Artikkel 3
Haldussätted vesinikusüsteemi osade ja vesinikusüsteemide EÜ tüübikinnituse kohta
1. Osa EÜ tüübikinnituse saamiseks vesinikusüsteemi osa või vesinikusüsteemi tüübi jaoks esitab tootja või tema esindaja tüübikinnitusasutusele taotluse.
Taotlus koostatakse vastavalt II lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.
2. Kui III või IV lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus osa EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.
Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele vesinikusüsteemi osa või vesinikusüsteemi tüübile.
3. Lõike 2 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt II lisa 2. osas esitatud näidisele.
Artikkel 4
Vesinikkütusega sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnituse puhul kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ artiklitega 6 ja 9 ei kohaldata järgmisi õigusnorme:
1)
nõukogu direktiiv 80/1268/EMÜ (3);
2)
nõukogu direktiiv 80/1269/EMÜ (4) vesinikkütusel töötava sisepõlemismootoriga sõidukite puhul;
3)
nõukogu direktiivi 70/221/EMÜ (5) I lisa;
4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/27/EÜ (6) II lisa punkt 3.3.5 ja II lisa I liite punkt 4.3.2;
5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/79/EÜ (7) II lisa punkt 3.2.6 ja II lisa I liite punkt 1.4.2.2.
Artikkel 5
Osa EÜ tüübikinnitusmärk
Iga vesinikusüsteemi osa või vesinikusüsteem, mis vastab tüübile, millele on käesoleva määruse alusel antud EÜ tüübikinnitus, kannab II lisa 3. osas sätestatud osa EÜ tüübikinnitusmärki.
Artikkel 6
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. aprill 2010