PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2011
ze dne 3. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 138/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex spol. s r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřilo. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Kromě inspekcí na místě uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly uskutečněny další inspekce na místě v prostorách těchto společností:
Vyvážející výrobce, který požádal o individuální zjišťování:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
a obchodník, který je s ním ve spojení:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugalsko
(6)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž bylo založeno doporučení uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Podle 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou dotčeným výrobkem otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(9)
Po uložení prozatímních opatření další analýza ukázala, že dotčený výrobek nelze zařadit do tří ze čtyř kódů KN uvedených v 8. bodě odůvodnění. Proto by měly být kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 odstraněny z popisu dotčeného výrobku.
(10)
Dále se připomíná, jak bylo vysvětleno v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jeden z vyvážejících výrobců v ČLR požádal o vyjádření, zda kotouče ze skleněných vláken spadají do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie dospělo k názoru, že tyto kotouče ze skleněných vláken jsou navazujícími výrobky s odlišnými vlastnostmi, než má dotčený výrobek. Bylo však rozhodnuto shromažďovat další informace od zúčastněných stran, dokud nebude v této záležitosti učiněn konečný závěr.
(11)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie a Federace evropských výrobců brusiva (FEPA) zastupující uživatele kotoučů ze skleněných vláken důkazy, které prokazují, že ve výrobním procesu je nutné podniknout řadu kroků k přeměně otevřených síťovin ze skleněných vláken na kotouče ze skleněných vláken. Fyzický tvar kotouče je také jiný než tvar dotčeného výrobku, který je obvykle dodáván v rolích (úzkých nebo širokých), a je také obvykle určen k jinému konečnému použití (vyztužování brusných kotoučů). Tyto argumenty sdílí čínský vyvážející výrobce.
(12)
Dále se poznamenává, že kotouče ze skleněných vláken nebyly vyráběny nebo prodávány žádným z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku ani výrobci v Unii.
(13)
Jeden výrobce kotoučů ze skleněných vláken v Unii, který se přihlásil po uložení prozatímních opatření, namítal, že by kotouče ze skleněných vláken neměly být vyloučeny z působnosti definice výrobku. Tvrdil, že kotouče ze skleněných vláken nejsou navazujícími výrobky, ale že by mělo být určeno jasné rozhraní mezi dotčeným a navazujícím výrobkem ve fázi, kdy jsou role otevřených síťovin povrchově upravovány. Podle této společnosti je povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných ve stavebním sektoru jiná než povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných později k výrobě kotoučů ze skleněných vláken. V druhém případě jsou role povrstvené fenolovou pryskyřicí. Jinými slovy, chemické vlastnosti rolí otevřených síťovin určených k výrobě kotoučů ze skleněných vláken jsou údajně stejné jako chemické vlastnosti kotoučů ze skleněných vláken. Podle této společnosti uvedené druhy rolí otevřených síťovin nemohou být použity k vyztužování ve stavebnictví, což je hlavním použitím dotčeného výrobku. Společnost proto vznesla námitku, že pokud by měly být kotouče ze skleněných vláken vyloučeny z působnosti definice výrobku, měly by z ní být také vyloučeny role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí.
(14)
Jak je vysvětleno v 13. bodě odůvodnění, uvedená společnost se přihlásila až po uložení prozatímních opatření, a tudíž neposkytla na podporu svých tvrzení ověřitelné údaje. Protože ze šetření nebyly k dispozici žádné údaje týkající se různých druhů povrchové úpravy, tvrzení společnosti nemohlo být posouzeno na základě údajů získaných během šetření. Navíc mají různé druhy rolí otevřených síťovin stejné základní fyzikální vlastnosti bez ohledu na povrchovou úpravu, a tudíž by role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí neměly být vyloučeny. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(15)
Na základě údajů shromážděných během šetření a důkazů předložených vyvážejícím výrobcem uvedeným v 10. bodě odůvodnění, výrobním odvětvím Unie a federací FEPA v jejich připomínkách k poskytnutí prozatímních informací byla žádost o vyloučení kotoučů ze skleněných vláken z působnosti definice výrobku přijata. Dospělo se tedy k závěru, že kotouče ze skleněných vláken, které jsou navazujícím výrobkem, nemají stejné fyzikální vlastnosti jako otevřené síťoviny a mají odlišné použití, a měly by být tudíž vyloučeny z definice dotčeného výrobku uvedené v prozatímním nařízení. Kotouče ze skleněných vláken se tudíž s konečnou platností z řízení vylučují.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle 18. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo zpočátku navrženo přiznat zacházení jako v tržním hospodářství dvěma společnostem, ale v pozdější fázi řízení bylo rozhodnuto tento návrh změnit poté, co byla prošetřena tvrzení týkající se statusu dotčených společností pro zacházení jako v tržním hospodářství, která byla shledána správnými.
(18)
Jeden z vyvážejících výrobců, u kterého se uplatnil článek 18 základního nařízení, opakoval své již dříve předložené námitky, když byl informován o úmyslu Komise zamítnout mu žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Opět tvrdil, že Komise obdržela staré verze stanov a smlouvy o společném podnikání, které nikdy nenabyly platnosti, a neměly tudíž dopad na výsledky posouzení společnosti pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohly tyto námitky odstranit pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(20)
Pokud jde o námitku, že uplatnění čl. 18 odst. 1 základního nařízení je v tomto případě nepřiměřené, Komise používá ustanovení uvedeného článku individuálně podle skutkové podstaty věci. V tomto řízení bylo uplatnění uvedeného článku považováno za přiměřené, jak bylo již uvedeno v 26., 27. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože poskytnutím zfalšovaných dokumentů společnost vzbudila pochyby o všech dokumentech, které poskytla.
(21)
Druhý vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, ale místo toho mu bylo přiznáno individuální zacházení, vznesl námitky proti důvodům, na jejichž základě Komise změnila své rozhodnutí. Tvrdil, že neexistovaly žádné nové závažné důkazy, které by mohly podstatně zpochybnit původní zjištění a tím opodstatnit zrušení původního rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentoval tím, že nepřesnosti a neúplnosti nalezené v jeho účetní závěrce, o kterých se nezmiňovala zpráva auditora, neměly podstatný dopad na důvěryhodnost jeho účetnictví.
(22)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tyto námitky nemohly odstranit pochyby o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil.
(23)
Uvedený výrobce považuje též závěr šetření a uloženou individuální celní sazbu za nespravedlivé a nepřiměřené, protože společnost během řízení spolupracovala, a přesto jí byla vyměřena nejvyšší celní sazba stejně jako nespolupracujícím společnostem a společnosti, u které byl uplatněn článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu se poznamenává, že společnosti byla vyměřena celní sazba, která je výsledkem obvyklé metodiky používané pro společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 18. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zjišťování
(25)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skupina společností ve spojení, která nebyla zařazena do vzorku, požádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a podala žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(26)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách skupiny společností ve spojení a bylo zjištěno, že tyto společnosti nesplnily kritéria č. 1, 2 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedené dvě společnosti ve spojení neposkytly dostatečné důkazy o příspěvku podílníků k základnímu kapitálu společností. Podílníci převzali společnosti, které byly původně založeny ze státních prostředků, ale sami nezaplatili žádné příspěvky. V rozporu s požadavky stanov se nekonaly také žádné schůze podílníků a nebyly poskytnuty žádné zápisy z těchto schůzí, což vyvolává pochyby o tom, že podílníci činili obchodní rozhodnutí bez zásahů státu. Se zřetelem na výše uvedené se usuzuje, že tyto společnosti nemohly prokázat, že se jejich obchodní rozhodnutí činí bez zásadních zásahů státu.
(28)
Pokud jde o kritérium č. 2, šetření ukázalo, že účetnictví uvedených dvou společností ve spojení nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože obsahovalo množství účetních nedostatků a chyb, například zaúčtované/zaplacené daně, opakující se chyby v evidenci splatných dividend a chybějící odpisy, které nebyly uvedeny ve zprávách auditora.
(29)
Pokud jde o kritérium č. 3, jedna společnost ve spojení nepředložila dohodu o právu užívat pozemky, v jejím účetnictví chybělo zaúčtování a nebyl předložen žádný doklad o zaplacení. Druhá společnost získala právo užívat pozemky od společnosti, se kterou je ve spojení, zdarma, což nebylo zaúčtováno, a tudíž odepsáno.
(30)
Se zřetelem na výše uvedené bylo navrhnuto, aby bylo zacházení jako v tržním hospodářství skupině společností, které žádaly o individuální zjišťování, zamítnuto.
(31)
Komise oficiálně sdělila skupině dotčených společností ve spojení v ČLR a žadatelům výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. Po sdělení zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy žádné připomínky.
3. Individuální zacházení
(32)
Předběžně bylo stanoveno, že jedna společnost ze skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, která byla zařazena do vzorku a které bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, splnila všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(33)
Kromě toho, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, splňoval podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby mu bylo přiznáno individuální zacházení.
(34)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení společnosti, v jejímž případě bylo rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství zvráceno, přičemž tvrdilo, že neúplné účetnictví a nesrovnalosti zpochybňují všechny údaje, které společnost poskytla. Bylo však zjištěno, že nesrovnalosti nalezené v účetnictví neměly vliv na věrohodnost vývozních cen společnosti. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto zamítnuto.
(35)
Se zřetelem na výše uvedené se tudíž potvrzuje původní závěr, že dva ze tří vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Potvrzují se 33. až 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
(36)
Kromě toho skupina dvou společností ve spojení, která požádala o individuální zjišťování, také požádala o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo zjištěno, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení nutné k přiznání individuálního zacházení.
(37)
Výrobní odvětví Unie rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení skupině dvou společností ve spojení také zpochybnilo, přičemž tvrdilo, že pokud byly údaje týkající se těchto společností shledány nedůvěryhodné pro posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nemohou být tyto údaje považovány za dostatečné k přiznání individuálního zacházení. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo zamítnuto, protože nalezené nesrovnalosti, které se týkaly posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neměly vliv na možnost uložení individuální celní sazby, a tudíž individuální zacházení mohlo být přiznáno.
4. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(38)
K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Proto se potvrzuje, že Kanada byla vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Potvrzují se proto 39. až 45. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(39)
Připomíná se, že bylo považováno za vhodnější určit běžnou hodnotu početně s ohledem na rozdíly v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR. Běžná hodnota byla proto početně určena s použitím výrobních nákladů kanadského výrobce a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk na domácím trhu.
(40)
Společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, nesouhlasily s výpočtem určené běžné hodnoty a jedna z nich zvláště zpochybňovala, zde byla určena pro daný druh výrobku. Bylo potvrzeno, že běžná hodnota byla určena pro daný druh výrobku na základě údajů obdržených od jediného výrobce dotčeného výrobku ve srovnatelné zemi. Za účelem zachování důvěrnosti byla sdělena běžná hodnota ve formě cenových rozpětí.
(41)
Tři strany uvedly, že zveřejněná běžná hodnota neumožnila přiměřené pochopení skutečností a úvah, na jejichž základě bylo dumpingové rozpětí stanoveno. Všechny společnosti požádaly o více podrobností o tom, jak byla běžná hodnota určena, včetně výše různých přizpůsobení, kterým byla běžná hodnota podrobena za účelem zohlednění rozdílů v kvalitě. Bylo však usouzeno, že s ohledem na povinné zachování důvěrnosti údajů byly společnostem poskytnuty všechny informace, které mohly být sděleny.
(42)
Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. Potvrzují se 46. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se určení běžné hodnoty.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(43)
Jedna ze společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v prozatímní fázi, požádala o vysvětlení výpočtu nákladů na balení, protože soudila, že sdělené údaje o balení nevykazovaly soudržnou korelaci ani k objemu, ani k hodnotě transakcí. Protože tato společnost neuvedla ve své odpovědi na antidumpingový dotazník žádné náklady na balení, byly náklady na balení vypočítány na základě informací obdržených od zbývajících dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení vývozní ceny, potvrzuje se 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Po poskytnutí konečných zjištění skupina společností ve spojení, které má být přiznáno individuální zacházení, tvrdila, že náklady na provize neměly být zohledněny při výpočtu různých úprav odečítaných od vývozní ceny. Námitka byla přijata, vývozní cena byla odpovídajícím způsobem upravena a v důsledku toho bylo revidováno dumpingové rozpětí této skupiny.
d) Srovnání
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen ze závodu, potvrzují se 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(47)
Jeden z dovozců dotčeného výrobku v Unii uvítal uložení prozatímních opatření, protože mohou vrátit dovozní cenu na úroveň, která nepůsobí újmu. Usoudil však, že by rozdíl více než 10 % mezi různými uloženými cly mohl narušit trh. Požádal tudíž o revizi opatření, aby společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení a na kterou se vztahuje individuální celní sazba, nemohla mít z tohoto rozdílu výhodu. Dovozce tvrdil, že riziko obcházení ze strany vyvážejícího výrobce s nižší individuální celní sazbou se zvýšilo. Nebyly však poskytnuty žádné doplňující informace nebo důkazy, které by podpořily toto tvrzení, a proto nebylo zohledněno.
(48)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzují se 53. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(50)
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(51)
Je zřejmé, že výraz „výrobní odvětví Unie“ v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se vztahuje na všechny výrobce v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(52)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 by měly být odstraněny z popisu dotčeného výrobku. Vyloučení těchto kódů nezměnilo zjištění týkající se spotřeby v Unii, včetně dovozu, která byla založena na číselných údajích obsažených v podnětu, doplněných o ověřené číselné údaje, které dodaly spolupracující společnosti a Eurostat.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzují se 61. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se objemu, cen a podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země, potvrzují se zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, včetně úpravy zohledňující kvalitu. Avšak po individuálním zjišťování, které bylo přiznáno po uložení prozatímních opatření jedné skupině vyvážejících výrobců v ČLR, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 30-35 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se situace výrobního odvětví Unie, potvrzují se 69. až 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr o újmě
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se závěru o újmě, potvrzují se 85. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dumpingového dovozu, potvrzují se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky dalších činitelů
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dalších činitelů, potvrzují se 92. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinné souvislosti
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 97. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmům dovozců.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(63)
Připomíná se, že v prozatímní fázi šetření žádný z uživatelů nebo spotřebitelských organizací nespolupracoval. Po vyhlášení prozatímního nařízení předložil jeden svaz uživatelů své připomínky. Připomínky se však vztahovaly jen k možnému negativnímu dopadu uložených opatření na kotouče ze skleněných vláken za předpokladu, že by nebyly vyloučeny z působnosti definice výrobku. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, soudí se, že kotouče ze skleněných vláken by měly být z působnosti definice výrobku vyloučeny. Uložení konečných antidumpingových opatření proto nebude mít negativní dopad na uživatele kotoučů ze skleněných vláken.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů a spotřebitelů, byl vyvozen závěr, že by uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku nebylo proti jejich zájmům.
4. Závěr o zájmu Unie
(65)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že neobdržel dostatečně podrobné údaje o výpočtu rozpětí újmy, které se na něj vztahuje, protože údaje týkající se objemů, hodnot a cen výrobního odvětví Unie pro daný druh výrobku nebyly zveřejněny. Tato společnost tvrdila, že jelikož do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci v Unii, uvedená informace nemohla být považována za důvěrnou. Je však třeba poznamenat, že některé druhy výrobků prodával během období šetření jen velmi malý počet výrobců v Unii. Bylo proto považováno za obezřetné nezveřejnit ceny, objemy a hodnoty těchto transakcí. K tomu, aby bylo stranám poskytnuto dostatečné objasnění výpočtové metodiky a výsledku výpočtu, není také považováno za nutné sdělovat podrobná čísla pro každý druh výrobku.
(67)
Stejný čínský vyvážející výrobce zpochybnil cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy, a zejména skutečnost, že se cílový zisk rovnal váženému průměru zisku výrobního odvětví Unie během období šetření. Dále zpochybnil použití údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku při stanovení cílového zisku místo údajů o výrobním odvětví Unie jako celku. Nakonec zpochybnil úroveň použitého cílového zisku vzhledem k cílovému zisku, který byl použit během jiného nedávného šetření týkajícího se úzce příbuzného výrobního sektoru.
(68)
Jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cílový zisk odráží průměrný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v letech 2006-2007, zatímco vážený průměr zisk během období šetření byl vypočten na základě údajů, které poskytly čtyři společnosti zařazené do vzorku. Kromě toho, jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento zisk nezohlednil mimořádné výdaje na restrukturalizaci, které byly uvedeny některými výrobci zařazenými do vzorku. Je proto pouhá náhoda, že tato dvě čísla týkající se zisku jsou shodná.
(69)
Pokud jde o otázku, které údaje je třeba použít k výpočtu cílového zisku, je třeba poznamenat, že při použití vzorku je úroveň zisku jedním z mikroindikátorů analýzy újmy. Proto je číselná hodnota, která byla stanovena pro vzorek, považována za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Během šetření, kde se používá výběr vzorku, je cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy vždy založen na údajích, které poskytly společnosti zařazené do vzorku.
(70)
Na závěr je třeba zdůraznit, že pokud jde o odkaz na cílový zisk použitý během jiného antidumpingového šetření, zjištění a závěry z každého šetření jsou založeny na údajích, které poskytly spolupracující společnosti z každého šetření, pro specifický popis výrobku a specifické období. Není tudíž možné stanovit přímou souvislost mezi zjištěními těchto dvou oddělených šetření a dvěma odlišnými obdobími šetření.
(71)
Pokud jde o úroveň pro odstranění újmy, bylo v důsledku opravy administrativní chyby ve výpočtu prozatímního rozpětí újmy týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce toto rozpětí následně upraveno směrem nahoru. Tato skutečnost však nemá dopad na úroveň antidumpingového cla této společnosti, protože clo je stanoveno na základě dumpingového rozpětí.
(72)
Dále je třeba poznamenat, že v důsledku přiznání individuálního zacházení další skupině čínských vyvážejících výrobců, jak bylo vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, pro ně bylo vypočteno individuální rozpětí újmy.
(73)
Jako důsledek revizí uvedených v 71. bodě odůvodnění byly rovněž revidovány vážené průměrné rozpětí újmy pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující výrobce.
(74)
Na základě toho konečná rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
2. Konečná opatření
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že je třeba v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložit konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu dotčeného výrobku, a to na úrovni, která odpovídá nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(76)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(78)
S veškerými žádostmi o použití antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně činností společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(79)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací zaujmout stanovisko. Vyjádření stran byla řádně přezkoumána a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(80)
Skupina dvou společností ve spojení, které požádaly o individuální zjišťování a bylo jim přiznáno individuální zacházení, vyjádřila svůj záměr nabídnout závazek. Skupina však neposlala žádnou nabídku závazku ve stanovené lhůtě uvedené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení, a proto na to nemohl být brán zřetel.
(81)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(82)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Jelikož jsou kotouče ze skleněných vláken nyní vyloučeny z působnosti definice výrobku (viz 15. bod odůvodnění), částky prozatímně zajištěné z dovozu kotoučů ze skleněných vláken by měly být uvolněny. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, uvolní se částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510010 a 7019590010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba použitelná na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu kotoučů ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se na žádost uvolní.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností, pokud jde o výrobky v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují, včetně částek, které byly případně zajištěny v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. dubna 2009 do 30. března 2010),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 57,7 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 791/2011,
3. august 2011,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EL) nr 138/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 6. aprillil 2010 Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste kogutoodangust liidus.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud kontrollimistele tehti kontrollkäigud järgmistes äriühingutes.
Eksportiv tootja, kes oli taotlenud individuaalset uurimist:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
ja temaga seotud hulgimüüja:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd.
Liidus asuv sõltumatu importija:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugal
(6)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Nende järelduste teatavakstegemise järel anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(8)
Ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt on vaatlusalune toode Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangas, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla.
(9)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist osutasid edasised analüüsid, et põhjenduses 8 esitatud viiest CN-koodist kolme alla ei saa vaatlusalust toodet liigitada. Seepärast tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta.
(10)
Lisaks tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohaselt palus Hiina üks eksportiv tootja selgitada, kas klaaskiust plaadid kuuluvad toote määratluse alla. Liidu tootmisharu oli arvamusel, et klaaskiust plaadid on tootmisahela järgmise etapi tooted ning nende omadused erinevad vaatlusaluse toote omadest. Siiski otsustati, et enne lõpliku otsuse tegemist selles küsimuses on vaja koguda huvitatud isikutelt lisateavet.
(11)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja Euroopa Abrasiivide Tootjate Föderatsioon (Federation of European Producers of Abrasives, edaspidi „FEPA”), kes esindas klaaskiust plaatide kasutajaid, tõendid selle kohta, et klaaskiust plaadi tootmine hõreda koega klaaskiust kangast hõlmab mitut etappi. Lisaks erineb plaadi füüsiline kuju vaatlusaluse toote omast, mida tarnitakse tavaliselt kas kitsastes või laiades rullides, ning tavapäraselt on ka selle lõppkasutus erinev (lihvimisketaste tugevdamine). Ka Hiina eksportiv tootja nõustus nende väidetega.
(12)
Lisaks tuleb märkida, et ükski valimisse kuulunud Hiina eksportiv tootja ega ka liidu tootja ei tootnud ega müünud klaaskiust plaate.
(13)
Üks liidu klaaskiust plaatide tootja, kes andis endast teada pärast ajutiste meetmete kehtestamist, väitis, et klaaskiust plaate ei tohiks tootevalikust välja jätta. Ta väitis, et klaaskiust plaadid ei ole tootmisahela järgmise etapi tooted ning vaatlusalune toode muutub tootmisahela järgmise etapi tooteks alles siis, kui rullis hõreda koega klaaskiust kangas pealistatakse. Äriühingu väidete kohaselt on ehituses ja klaaskiust plaatide valmistamisel kasutatava rullis hõreda koega klaaskiust kanga pealistamine erinev. Viimati nimetatud juhul pealistatakse rullid fenoolvaiguga. Teisisõnu on klaaskiust plaatide valmistamiseks ettenähtud rullis hõreda koega klaaskiust kanga keemilised omadused samad, mis klaaskiust plaatidel. Äriühingu väidete kohaselt ei saa kõnealust tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangast kasutada ehitussektoris sarrusmaterjalina, mis on vaatlusaluse toote peamine kasutusvaldkond. Seepärast väitis äriühing, et juhul kui klaaskiust plaadid ei kuulu tootevalikusse, tuleks sealt välja jätta ka rullis hõreda koega klaaskiust kangas, mis on pealistatud fenoolvaiguga.
(14)
Nagu põhjenduses 13 mainiti, andis äriühing endast teada alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist ega esitanud kontrollitavaid andmeid oma väidete tõestuseks. Kuna erinevate pealistamisviiside kohta puudusid uurimise käigus kogutud andmed, ei olnud võimalik äriühingu väiteid uurimisandmetest lähtuvalt kontrollida. Pealegi, olenemata pealistusest on eri tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangastel samad füüsikalised põhiomadused ning seepärast ei peaks rullis hõreda koega klaaskiust kangast, mis on pealistatud fenoolvaiguga, tootevalikust välja jätma. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(15)
Lähtudes uurimise käigus kogutud andmetest ning põhjenduses 10 nimetatud eksportiva tootja, liidu tootmisharu ja FEPA märkustes esialgse teatavakstegemise dokumendi kohta, nõustuti väitega, et klaaskiust plaadid tuleks tootevalikust välja jätta. Seega jõutakse järeldusele, et klaaskiust plaatide kui tootmisahela järgmise etapi toodete füüsikalised omadused ei ole samad ning nende kasutusala erineb hõreda koega klaaskiust kangaste omast, seepärast tuleks need ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Klaaskiust plaadid jäetakse seega menetlusest lõplikult välja.
2. Samasugune toode
(16)
Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 17.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(17)
Nagu ajutise määruse põhjendustes 18-32 selgitati, tehti esialgu ettepanek kohaldada kahe äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist, kuid menetluse hilisemas etapis otsustati see ettepanek tühistada, sest uurimisel selgus, et kahtlused, mis tekkisid seoses asjaomaste äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, olid põhjendatud.
(18)
Üks eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18, kordas oma varem esitatud väiteid, kui teda teavitati, et komisjonil on kavas keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Ta väitis taas, et komisjonile edastatud ühisettevõtte põhikirja ja lepingu puhul oli tegemist vana versiooniga, mis kunagi ei jõustunud ning seega ei mõjutanud turumajandusliku kohtlemise võimaluse hindamise otsust.
(19)
Ajutise määruse põhjenduse 28 kohaselt ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi algsete dokumentide ja eksportiva tootja poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud teabe autentsuse osas.
(20)
Seoses väitega, et algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamine on käesoleval juhul ebaproportsionaalne, märgitakse, et komisjon otsustab nimetatud artikli kohaldamise iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes iga juhtumiga seotud asjaoludest. Nagu ajutise määruse põhjendustes 26, 27 ja 31 juba selgitati, otsustati käesoleva menetluse puhul, et kõnealuse artikli kohaldamine on asjakohane, sest valedokumentide esitamine seab kahtluse alla kõik äriühingu esitatud dokumendid.
(21)
Teine eksportiv tootja, kelle suhtes keelduti turumajanduslikust kohtlemisest ja kohaldati selle asemel individuaalset kohtlemist, vaidlustas põhjendused, millele toetudes komisjon oma otsuse tühistas. Äriühing leidis, et puuduvad ümberlükkamatud tõendid, mis märkimisväärselt kahjustaks algseid põhjendusi ja õigustaksid algse otsuse tühistamist turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. Äriühing väitis, et finantsaruandes leitud ebatäpsused ja puudused, millest audiitor ei teatanud, ei mõjuta olulisel määral kõnealuse aruande usaldusväärsust.
(22)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 30 selgitati, ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi äriühingu finantsaruandes esitatud andmete täpsuse ja täielikkuse osas.
(23)
Lisaks on äriühing arvamusel, et uurimise tulemus ja tema individuaalne tollimaksumäär on ebaõiglane ja ebaproportsionaalne, sest äriühing tegi menetluse ajal koostööd, kuid tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat määra nagu ka nende äriühingute puhul, kes koostööst hoidusid ning äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18. Tuleb märkida, et äriühingu suhtes kohaldatava tollimaksumäära arvutamisel lähtuti tavameetodist, mida kasutatakse äriühingute puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
(24)
Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18-32.
2. Individuaalne uurimine
(25)
Ajutise määruse põhjenduse 37 kohaselt taotles rühm seotud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud, individuaalset uurimist kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 ning esitas turumajandusliku kohtlemise taotlused ettenähtud tähtajaks.
(26)
Nagu selgitati põhjenduses 5, tehti rühma kuulunud seotud äriühingute valdustesse kontrollkäik ning leiti, et kõnealused äriühingud ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumitele 1, 2 ja 3.
(27)
Seoses esimese kriteeriumiga ei suutnud kaks seotud äriühingut esitada piisavaid tõendeid aktsionäride panuse kohta äriühingute kapitalis. Aktsionärid võtsid riigi vahenditega asutatud äriühingu üle ilma, et nad ise oleksid selle eest maksnud. Lisaks, vastupidiselt põhikirjale, ei ole toimunud ühtegi aktsionäride koosolekut ega esitatud ka koosolekute protokolle, mis suurendas kahtlust, kas aktsionärid teevad ikka äriotsuseid ilma riigi sekkumiseta. Eespool toodut arvesse võttes otsustati, et äriühingud ei suutnud tõestada, et nende äriotsuseid tehakse ilma riigi sekkumiseta.
(28)
Seoses teise kriteeriumiga selgus uurimise käigus, et kahe seotud äriühingu raamatupidamisdokumente ei olnud auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, sest need sisaldasid mitmeid raamatupidamisega seotud puudusi ja vigu (nt kirjendatud ja makstud maksude osas, pidevalt oli eksimisi makstavate dividendide kontol ning amortisatsiooni ei olnud arvestatud, kuid auditiaruandes seda ei märgitud).
(29)
Seoses kolmanda kriteeriumiga ei suutnud üks äriühing esitada maa kasutamise õigust tõendavat lepingut, tema raamatupidamises puudus vastav kirje ning ta ei esitanud ühetegi maksmist tõendavat dokumenti. Teine äriühing sai maa kasutamise õiguse seotud äriühingult tasuta, see ei kajastu tema raamatupidamises ning järelikult ei arvestata sellelt amortisatsiooni.
(30)
Eelnevat arvestades otsustati keelduda turumajanduslikust kohtlemisest rühma äriühingute suhtes, kes taotlesid individuaalset uurimist.
(31)
Komisjon teavitas Hiina asjaomaseid seotud äriühinguid ja kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Teavitatutele anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust.
3. Individuaalne kohtlemine
(32)
Esialgselt järeldati, et üks valimisse kuuluv Hiina eksportivate tootjate rühm, kelle puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest, vastab kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele.
(33)
Lisaks vastas ajutise määruse põhjenduse 35 kohaselt eksportiv tootja, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati, algmääruse põhjenduse 9 lõike 5 kohastele tingimustele ning tema suhtes võiks seega kohaldada individuaalset kohtlemist.
(34)
Liidu tootmisharu vaidlustas otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist äriühingu suhtes, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati põhjendusega, et puudulik raamatupidamine seab kahtluse alla ka äriühingu kõik muud andmed. Siiski jõuti järeldusele, et raamatupidamises leitud puudused ei mõjuta äriühingu ekspordihinna usaldusväärsust. Seetõttu lükati liidu tootmisharu väide tagasi.
(35)
Võttes arvesse eespool esitatut kinnitatakse esialgne järeldus, et kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33-36 individuaalse kohtlemise kohta.
(36)
Lisaks taotles kahest äriühingust koosnev individuaalset uurimist taotlenud rühm ka individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus selgub, et need äriühingud ei vasta turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Leiti, et kõnealused äriühingud vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimustele.
(37)
Liidu tootmisharu vaidlustas ka otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist kahest seotud äriühingust koosneva rühma suhtes, väites, et kui äriühingute esitatud andmed tunnistati ebausaldusväärseteks turumajandusliku kohtlemise hindamisel, ei saa neid lugeda piisavateks individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Liidu tootmisharu väide lükati tagasi, sest turumajandusliku kohtlemise hindamise käigus leitud puudused ei mõjuta individuaalse tollimaksumäära kehtestamist ning seega võib kohaldada individuaalset kohtlemist.
4. Normaalväärtus
a) Võrdlusriigi valik
(38)
Võrdlusriigi kohta märkuseid ei esitatud. Seega kinnitatakse, et Kanada oli algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39-45.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(39)
Tuletatakse meelde, et Kanadas toodetud ja müüdud samasuguse toote ning Hiinast pärit vaatlusaluse toote kvaliteedi erinevuste arvesse võtmiseks leiti, et õigem on kehtestada arvestuslik normaalväärtus. Normaalväärtuse arvutamisel võeti seega arvesse Kanada tootja tootmiskulusid, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum omamaisel turul.
(40)
Äriühingud, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, vaidlustasid arvestusliku normaalväärtuse (edaspidi „normaalväärtus”) arvutamise ning üks äriühing küsis, kas see arvutati tooteliikide kaupa. Kinnitati, et normaalväärtus arvutati tooteliikide kaupa, lähtudes võrdlusriigi ainsalt vaatlusaluse toote tootjalt saadud andmetest. Konfidentsiaalsuse huvides avalikustati normaalväärtus hinnavahemike kujul.
(41)
Kolm huvitatud isikut väitsid, et avalikustatud normaalväärtus ei suuda piisavalt selgitada, millistele põhilistele asjaoludele ning kaalutlustele toetudes dumpingumarginaal kindlaks määrati. Kõik äriühingud taotlesid üksikasjalikumat selgitust normaalväärtuse arvutamise kohta, sh kvaliteedierinevuste arvesse võtmiseks tehtud kohandamiste summa kohta. Võttes arvesse kohustust tagada andmete konfidentsiaalsus, otsustati edastada äriühingutele kogu teave, mida oli võimalik avalikustada.
(42)
Seetõttu lükati see väide tagasi. Kinnitatakse ajutise määruse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 46-49.
c) Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(43)
Üks äriühing, kellele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist, taotles selgitusi pakkimiskulude arvutamise kohta, sest tema arvates ei kajastanud pakkimist käsitlevad avalikustatud andmed kindlat seost toodangu mahu ja tehingute väärtusega. Kuna kõnealune äriühing ei näidanud oma vastuses dumpinguvastasele küsimustikule mingeid pakkimiskulusid, arvutati pakkimiskulud andmete põhjal, mis saadi kahelt teiselt valimisse kuulunud eksportivalt tootjalt.
(44)
Kuna ekspordihinna arvutamise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 50.
(45)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis rühm seotud äriühinguid, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, et ekspordihinnast maha arvatavate erinevate toetuste arvutamisel ei oleks pidanud arvesse võtma komisjonikulusid. Väidet võeti arvesse ja ekspordihinda kohandati vastavalt, selle tulemusel vaadati üle rühma dumpingumarginaal.
d) Võrdlus
(46)
Kuna tehasest hankimise tasandil normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51 ja 52.
5. Dumpingumarginaalid
a) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(47)
Üks vaatlusaluse toote importija liidus tunnustas ajutiste meetmete kehtestamist, millega taastatakse impordihinnad kahju tekkimist välistaval tasemel. Siiski oli ta arvamusel, et mitmesuguste määratud maksude enam kui 10 %-line erinevus võib turgu moonutada. Seepärast soovitas äriühing meetmeid muuta, et äriühingud, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist ja kelle individuaalne tollimaks on väiksem, ei saaks seda erinevust ära kasutada. Importija väitis, et väiksema individuaalse tollimaksumääraga eksportivate tootjate puhul on meetmetest kõrvalehoidmise oht suurenenud. Samas ei esitatud selle väite tõestamiseks ei täiendavat teavet ega ka tõendeid, seepärast ei võetud väidet arvesse.
(48)
Seega on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):
Äriühing
Lõplik dumpingumarginaal
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
60,7 %
b) Kõik teised eksportivad tootjad
(49)
Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53-57.
(50)
Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 62,9 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 58.
D. KAHJU
1. Liidu toodang
(51)
Ajutise määruse põhjenduses 59 on selgitatud, et mõiste „liidu tootmisharu” hõlmab kõiki liidu tootjaid. Kuna liidu toodangu kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 60.
2. Liidu tarbimine
(52)
Nagu põhjenduses 9 selgitati, tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta. Kõnealuste koodide väljajätmine ei mõjuta liidu tarbimise (sh impordi) kohta tehtud järeldusi, sest need toetuvad taotluses esitatud andmetele, mida täiendati koostööd teinud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete ja Eurostati andmetega.
(53)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61-63.
3. Import asjaomasest riigist
(54)
Kuna vaatlusalusest riigis pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, hinna ja turuosa suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64-66 esitatud järeldused.
(55)
Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise ja kvaliteedikohanduste kindlakstegemiseks. Siiski vaadati rühma Hiina eksportivate tootjate suhtes ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 30-35 %.
4. Liidu tootmisharu olukord
(56)
Kuna liidu tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 69-84.
5. Järeldus kahju kohta
(57)
Kuna kahju käsitlevate järelduste kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 85-87.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(58)
Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 89-91.
2. Muude tegurite mõju
(59)
Kuna muude tegurite mõju kohta ühtegi märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 92-96.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(60)
Kuna märkused põhjusliku seose kohta tehtud järelduste osas puuduvad, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 97-99.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(61)
Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ühtegi märkust ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101-103.
2. Importijate huvid
(62)
Kuna importijate huvide kohta märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole vastuolus importijate huvidega.
3. Kasutajate ja tarbijate huvid
(63)
Tuletatakse meelde, et uurimise esialgses etapis ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate organisatsioon. Pärast ajutise määruse avaldamist esitas märkused üks kasutajate ühendus. Kõnealustes märkuses käsitleti ainult klaaskiust plaatide suhtes kehtestatud meetmete võimalikku negatiivset mõju juhul, kui plaate ei jäeta tootevalikust välja. Vastavalt põhjenduses 15 esitatud selgitustele jäetakse klaaskiust plaadid tootevalikust välja. Seega ei avalda lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine klaaskiust plaatide kasutajatele negatiivset mõju.
(64)
Kuna kasutajate ja tarbijate huvide kohta muud märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole nende huvidega vastuolus.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(65)
Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes.
G. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(66)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et kahjumarginaali arvutamise kohta esitatud teave ei olnud piisavalt üksikasjalik, kuna andmeid liidu tootmisharu koguste, väärtuste ja hindade kohta tooteliikide kaupa ei avaldatud. Äriühing väitis, et kuna valimisse kuulus neli liidu tootjat, ei saa sellist teavet pidada konfidentsiaalseks. Tuleb siiski märkida, et teatavat liiki tooteid müüsid uurimisperioodil vaid vähesed liidu tootjad. Seepärast peeti asjakohaseks nende tehingute hinda, mahtu ja väärtust mitte avalikustada. Selleks et selgitada huvitatud isikutele piisavalt arusaadavalt arvutamismeetodit ja arvutuste tulemust, ei peetud vajalikuks avaldada üksikasjalikku teavet iga tooteliigi kohta.
(67)
Sama Hiina eksportiv tootja vaidlustas sihtkasumi, millest lähtuti kahjumarginaali arvutamisel, eelkõige seoses asjaoluga, et sihtkasum oli võrdne liidu tootmisharu kaalutud keskmise kasumiga uurimisperioodil. Äriühing vaidlustas ka asjaolu, et sihtkasumi arvutamisel kasutati valimisse kuulunud liidu tootjatelt kogutud andmeid, mitte liidu tootmisharu tervikuna hõlmavaid andmeid. Lisaks vaidlustas äriühing arvutustes kasutatud sihtkasumi taseme võrreldes seda teise hiljutise uurimisega, mis käsitles lähedast tootmissektorit.
(68)
Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 112 esitatud selgitusele peegeldab sihtkasum liidu tootmisharu keskmist tulususe taset aastatel 2006-2007, samas kui uurimisperioodi kaalutud keskmine kasum arvutati valmisse kuulunud nelja äriühingu esitatud andmete põhjal. Lisaks, vastavalt ajutise määruse põhjenduses 79 esitatud selgitusele, ei võetud kasumi arvutamisel arvesse erakordseid ümberstruktureerimise kulusid, mida mõned valimisse kuuluvad tootjad oma aruannetes märkisid. Seega on asjaolu, et kaks kasumit kajastavat numbrit on samad, üksnes kokkusattumus.
(69)
Seoses sihtkasumi kindlaksmääramisel kasutatud andmetega tuleb märkida, et väljavõttelise uurimise korral on tulususe tase kahjuanalüüsi üks mikronäitaja. Seepärast peeti valimi kohta kogutud andmeid tüüpilisteks liidu tootmisharu kohta tervikuna. Väljavõttelise uuringu korral lähtutakse kahjumarginaali arvutamisel alati sihtkasumist, mis toetub valimisse kuuluvatelt äriühingutelt kogutud andmetele.
(70)
Seoses viitega mõnes teises dumpinguvastases uurimises kasutatud sihtkasumile tuleb rõhutada, et iga uurimise tulemused ja järeldused toetuvad selle uurimise käigus koostööd teinud äriühingute esitatud andmetele konkreetsete toodete kohta konkreetse ajavahemiku jooksul. Seepärast ei saa neid kahte uurimist ja kahte uurimisperioodi omavahel otseselt võrrelda.
(71)
Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme puhul tuleb mainida, et ühe eksportiva tootja esialgse kahjumarginaali arvutamisel tekkinud tehnilise vea parandamisel kohandati marginaali ülespoole. Samas ei mõjuta see kõnealuse äriühingu dumpinguvastase tollimaksu taset, sest tollimaksu arvutamisel lähtutakse dumpingumarginaalist.
(72)
Lisaks tuleb märkida, et individuaalse kohtlemise võimaldamisel teisele Hiina eksportivate tootjate rühmale arvutati nende jaoks individuaalne kahjumarginaal, seda on selgitatud ka põhjenduses 32.
(73)
Põhjenduses 71 osutatud läbivaatamise tulemusena vaadati läbi ka koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata eksportivate tootjate kaalutud keskmine kahjumarginaal ning koostööst hoidunud tootjatega seotud kahju jääkmarginaal
(74)
Seega on kehtestatud järgmised lõplikud kahjumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):
Äriühing
Lõplik kahjumarginaal
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
72,1 %
Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal
87,6 %
2. Lõplikud meetmed
(75)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel.
(76)
Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal
Dumpingumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu määr
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(78)
Taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(79)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Kõikidele isikutele anti tähtaeg, mille jooksul nad said pärast lõplike järelduste avalikustamist nende kohta arvamust avaldada. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi sellele vastavalt muudetud,
(80)
Kaks seotud äriühingut, kes taotlesid individuaalset uurimist ja kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, andsid teada, et neil on kavas esitada ettepanek hinnakohustuse võtmiseks. Paraku ei esitanud nad oma pakkumist hinnakohustuse võtmiseks algmääruse artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tähtajaks ja seega ei saa seda pakkumist arvesse võtta.
(81)
Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; kõnealust artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.
3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(82)
Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kuna tootevalikust on välja jäetud hõreda koega klaaskiust kangas (vt põhjendus 15), vabastatakse selle impordilt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kanga (v.a klaaskiust plaadid) impordi suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2 ja kuulub praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (TARIC koodid 7019510010 ja 7019590010) alla.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
I lisas loetletud äriühingud
57,7
B008
Kõik muud äriühingud
62,9
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Komisjoni määruse (EL) nr 138/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi eest tagatiseks antud summad vabastatakse taotluse alusel.
2. Praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla kuuluvate toodete eest komisjoni määruse (EL) nr 138/2011 (milles käsitletakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste importi) kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Dumpinguvastaste tollimaksude lõplikke tollitariife ületavad tagatiseks antud summad vabastatakse, sh vabastatakse summad, mis on antud tagatiseks praegu CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla kuuluvate toodete eest.
Artikkel 3
Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
-
ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2009 kuni 30. märtsini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
-
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,
-
ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,
siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 57,7 %.
Artikkel 4
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. august 2011