NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 386/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) svěřují úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně sdružování zástupců veřejného a soukromého sektoru v podobě Evropského střediska pro sledování porušování práv duševního vlastnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 118 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hospodářský blahobyt Unie závisí na trvalé tvořivosti a inovaci. Opatření pro jejich účinnou ochranu jsou tedy při zajišťování budoucí prosperity Unie nepostradatelná.
(2)
Práva duševního vlastnictví jsou důležitým obchodním majetkem, který tvůrcům a inovátorům pomáhá zajistit přiměřenou návratnost jejich práce a ochranu jejich investice do výzkumu a nových myšlenek.
(3)
Řádný, harmonizovaný a progresivní přístup k právům duševního vlastnictví je zásadní v rámci úsilí o naplnění ambicí strategie Evropa 2020 včetně Digitální agendy pro Evropu.
(4)
Neustálý nárůst porušování práv duševního vlastnictví představuje skutečné ohrožení nejen hospodářství Unie, ale také v mnoha případech zdraví a bezpečnosti spotřebitelů v Unii. Úspěšný boj proti tomuto jevu tedy vyžaduje účinná, okamžitá a koordinovaná opatření na vnitrostátní, evropské i světové úrovni.
(5)
V rámci celkové strategie práv duševního vlastnictví stanovené usnesením Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství (3) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství. Komise proto vytvořila síť odborníků z veřejného i soukromého sektoru a úkoly dané sítě popsala ve svém sdělení nazvaném „Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu“. Název Evropského střediska pro sledování padělání a pirátství by měl být změněn na Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví (dále jen „středisko“).
(6)
Uvedené sdělení stanovilo, že středisko by se mělo stát centrálním zdrojem pro shromažďování, monitorování a oznamování informací a údajů týkajících se veškerého porušování práv duševního vlastnictví. Mělo by být používáno jako platforma pro spolupráci mezi zástupci vnitrostátních orgánů a zúčastněných stran pro výměnu názorů a odborných znalostí o osvědčených postupech a vydávání doporučení tvůrcům politiky ohledně společných strategií prosazování. Sdělení uvedlo, že středisko bude spravováno a řízeno útvary Komise.
(7)
Ve svém usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4) vyzvala Rada Komisi, členské státy a příslušné odvětví, aby středisku poskytly dostupné spolehlivé a srovnatelné údaje o padělání a pirátství a aby společně v souvislosti se střediskem vyvinuly a odsouhlasily plány získávání dalších informací. Rada také středisko vyzvala, aby každoročně zveřejňovalo souhrnnou výroční zprávu o rozsahu, míře a základních rysech padělání a pirátství, jakož i jejich dopadu na vnitřní trh. Tato výroční zpráva by měla být vypracována na základě příslušných informací poskytnutých k tomuto účelu orgány členských států, Komisí a soukromým sektorem v mezích práva v oblasti ochrany údajů. Rada rovněž uznala, že je třeba rozvíjet nové konkurenceschopné obchodní modely, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu a současně předcházejí porušování práv duševního vlastnictví a bojují proti němu, neboť tyto modely jsou nezbytnými prostředky podpory hospodářského růstu, zaměstnanosti a kulturní rozmanitosti.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 25. května 2010 týkajících se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii (5) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila právní základ pro zapojení Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) do činností spojených s posílením prosazování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady pro ochranné známky i se střediskem. V této souvislosti stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (6) mimo jiné některá opatření pro podporu spolupráce, včetně výměny informací, mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí.
(9)
Ve svém doporučení ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (7) Evropský parlament doporučil, aby Rada zachovala úplný a bezpečný přístup k internetu a současně povzbuzovala spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty při posilování spolupráce v oblasti prosazování práva.
(10)
Ve svém usnesení ze dne 22. září 2010 o dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (8) Evropský parlament vyzval členské státy a Komisi, aby rozšířily spolupráci mezi úřadem a vnitrostátními úřady pro duševní vlastnictví tak, aby zahrnula i boj proti porušování práv duševního vlastnictví.
(11)
Ve svém usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (9) Evropský parlament naléhavě vyzval Komisi, aby zohlednila specifické problémy, se kterými se potýkají malé a střední podniky, pokud jde o uplatňování jejich práv duševního vlastnictví, a aby prosazovala osvědčené postupy a účinné metody s ohledem na tato práva.
(12)
Ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (10) Evropský parlament vyzval Komisi, aby zajistila úplnou harmonizaci a právní jistotu poskytující jednotnou a kvalitní ochranu jednotlivců za všech okolností.
(13)
S ohledem na rozsah úkolů, kterými je středisko pověřeno, je zapotřebí řešení, které zajistí odpovídající a udržitelnou infrastrukturu pro plnění úkolů střediska.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (11) stanoví správní spolupráci mezi úřadem a soudy nebo orgány členských států a výměnu publikací mezi úřadem a ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států. Na základě toho úřad navázal spolupráci s vnitrostátními úřady působícími v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Úřad již tedy do značné míry má nezbytné zkušenosti a odborné znalosti pro poskytování odpovídající a udržitelné infrastruktury v oblasti úkolů střediska.
(15)
Úřad má proto dobrou pozici, aby mohl být uvedenými úkoly pověřen.
(16)
Tyto úkoly by se měly týkat všech práv duševního vlastnictví, na které se vztahuje směrnice 2004/48/ES, neboť v mnoha případech má porušování vliv na celou řadu práv duševního vlastnictví. Jsou také zapotřebí údaje a výměna osvědčených postupů v oblasti výše uvedené škály práv duševního vlastnictví, aby bylo možné získat kompletní obraz o situaci a umožnit navržení komplexních strategií s cílem omezit porušování práv duševního vlastnictví.
(17)
Úkoly, které by měl úřad plnit, mohou být spojeny s opatřeními týkajícími se dodržování práv a předkládání zpráv podle směrnice 2004/48/ES. Úřad by tak měl poskytovat služby vnitrostátním orgánům nebo subjektům, které mají vliv zejména na jednotné provádění směrnice a které pravděpodobně usnadní její uplatňování. Úkoly úřadu by tedy měly být považovány za úzce související s oblastmi, které jsou předmětem aktů sbližujících právní a správní předpisy členských států.
(18)
Jako součást úřadu by se středisko mělo stát centrem excelence v oblasti informací a údajů souvisejících s porušováním práv duševního vlastnictví tím, že bude využívat odborných znalostí, zkušeností a zdrojů úřadu.
(19)
Úřad by měl poskytnout fórum, které spojí veřejné orgány a soukromý sektor, a zajistit tak shromažďování, analýzu a šíření příslušných objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se hodnoty práv duševního vlastnictví a porušování těchto práv, identifikaci a podporu osvědčených postupů a strategií prosazování práv duševního vlastnictví a zvyšování informovanosti veřejnosti o dopadech porušování práv duševního vlastnictví. Úřad by měl plnit také další úkoly, jako například zlepšovat chápání hodnoty práv duševního vlastnictví, zajišťovat výměnu informací o nových konkurenceschopných obchodních modelech, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví vhodnými opatřeními v oblasti odborné přípravy, rozšiřovat znalosti o postupech předcházení padělání a zlepšovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Komise by měla být zapojena do činnosti střediska podle tohoto nařízení.
(20)
Úřad by měl proto usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví, zejména pak jejich činnost v boji proti porušování těchto práv. Pravomoci vykonávané úřadem podle tohoto nařízení nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí. Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
(21)
S cílem plnit uvedené úkoly co nejúčinněji by úřad měl konzultovat a spolupracovat s ostatními orgány na vnitrostátní, evropské a případně mezinárodní úrovni, vytvářet součinnost s prací těchto orgánů a vyhýbat se jakémukoli zdvojování opatření.
(22)
Úřad by měl plnit úkoly a činnosti spojené s prosazováním práv duševního vlastnictví za využití svých vlastních rozpočtových prostředků.
(23)
Pokud jde o zástupce soukromého sektoru, úřad by měl při svolávání zasedání střediska v souvislosti s jeho činností zahrnout reprezentativní výběr hospodářských odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena a mají s tímto bojem nejvíce zkušeností, zejména zástupce držitelů práv, včetně autorů a dalších tvůrců, jakož i zprostředkovatele internetových služeb. Mělo by být rovněž zajištěno odpovídající zastoupení spotřebitelů a malých a středních podniků.
(24)
V důsledku informačních povinností, které toto nařízení ukládá členským státům a soukromému sektoru, by neměla vznikat zbytečná administrativní zátěž a nemělo by docházet k tomu, aby musely být opětovně poskytovány údaje, které členské státy a zástupci soukromého sektoru již poskytli orgánům Unie na základě stávajících ohlašovacích povinností v Unii.
(25)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž svěřit úřadu úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení svěřuje Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) úkoly, jejichž cílem je usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v boji proti porušování práv duševního vlastnictví, na něž se vztahuje směrnice 2004/48/ES. Při plnění těchto úkolů úřad pořádá, technicky zajišťuje a podporuje setkání odborníků, orgánů a zúčastněných subjektů pod názvem „Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví“ (dále jen „středisko“).
Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
Článek 2
Úkoly a činnosti
1. Úřad má tyto úkoly:
a)
zlepšovat chápání hodnoty duševního vlastnictví;
b)
zlepšovat chápání rozsahu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
c)
rozšiřovat znalosti osvědčených postupů veřejného a soukromého sektoru s cílem chránit práva duševního vlastnictví;
d)
pomáhat při zvyšování povědomí občanů o dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
e)
rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví;
f)
rozšiřovat znalosti technických nástrojů pro předcházení a řešení porušování práv duševního vlastnictví, včetně systémů sledování, které pomáhají rozlišit mezi pravými a padělanými výrobky;
g)
poskytovat mechanismy, které pomáhají zlepšovat on-line výměnu informací souvisejících s prosazováním práv duševního vlastnictví mezi orgány členských států činnými v této oblasti a podporovat spolupráci s uvedenými orgány a mezi nimi navzájem;
h)
na základě konzultací s členskými státy usilovat o podporu mezinárodní spolupráce s úřady pro duševní vlastnictví ve třetích zemích s cílem vytvářet strategie a rozvíjet postupy, dovednosti a nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví.
2. Při plnění úkolů stanovených v odstavci 1 provádí úřad tyto činnosti v souladu s pracovním programem přijatým podle článku 7 a v souladu s právem Unie:
a)
vytváří transparentní metodiku sběru, analýzy a oznamování nezávislých, objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se porušování práv duševního vlastnictví;
b)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se porušování práv duševního vlastnictví;
c)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se hospodářské hodnoty duševního vlastnictví a jeho přínosu pro hospodářský růst, blahobyt, inovace, tvořivost, kulturní rozmanitost, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a vývoj vysoce kvalitních výrobků a služeb v rámci Unie;
d)
předkládá pravidelná hodnocení a specifické zprávy podle hospodářského odvětví, zeměpisné oblasti a druhu porušeného práva duševního vlastnictví, které mimo jiné hodnotí dopad porušování práv duševního vlastnictví na společnost a hospodářství, včetně hodnocení dopadů na malé a střední podniky, jakož i zdraví, životní prostředí, bezpečnost a zabezpečení;
e)
sbírá, analyzuje a šíří informace o osvědčených postupech mezi zástupci, kteří zasedají v rámci střediska, a případně na základě těchto postupů vydává doporučení ohledně strategií;
f)
vypracovává zprávy a publikace pro zvyšování informovanosti občanů Unie o dopadu porušování práv duševního vlastnictví a za uvedeným účelem organizuje konference, akce a setkání na evropské i mezinárodní úrovni a pomáhá při organizaci vnitrostátních a celoevropských akcí, včetně kampaní on-line a off-line, zejména formou poskytování údajů a informací;
g)
sleduje rozvoj nových konkurenceschopných obchodních modelů, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, podněcují k výměně informací a zvyšuje povědomí spotřebitelů v této oblasti;
h)
rozvíjí a organizuje - on-line i v dalších formách - odbornou přípravu pro úředníky členských států zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
i)
organizuje ad hoc setkání odborníků, včetně setkání odborníků z akademické sféry a příslušných zástupců občanské společnosti, na podporu své práce podle tohoto nařízení;
j)
identifikuje a podporuje technické nástroje pro odborníky a referenční postupy, včetně systémů sledování, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělaných;
k)
spolupracuje s vnitrostátními orgány a Komisí při vytváření on-line sítě pro usnadnění výměny informací týkajících se porušování práv duševního vlastnictví mezi orgány veřejné správy, orgány a organizacemi v členských státech, které se zabývají ochranou a prosazováním těchto práv;
l)
spolupracuje s ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států, včetně Úřadu Beneluxu pro ochranu duševního vlastnictví, a s orgány ostatních členských států činnými v oblasti práv duševního vlastnictví, a vytváří s nimi součinnosti, s cílem rozvíjet a propagovat postupy, dovednosti a nástroje související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně odborné přípravy a informačních kampaní;
m)
na základě konzultací s členskými státy rozvíjí programy technické pomoci třetím zemím a rovněž připravuje a organizuje zvláštní vzdělávací programy a akce pro úředníky ze třetích zemí zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
n)
poskytuje Komisi na její žádost doporučení týkající se otázek, které spadají do působnosti tohoto nařízení;
o)
provádí další obdobné činnosti nezbytné k tomu, aby úřad mohl plnit úkoly stanovené v odstavci 1.
3. Při provádění úkolů a činností uvedených v odstavcích 1 a 2 úřad dodržuje stávající ustanovení právních předpisů Unie o ochraně údajů.
Článek 3
Financování
Úřad vždy zajistí, aby činnosti, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, byly prováděny s využitím jeho vlastních rozpočtových prostředků.
Článek 4
Zasedání střediska
1. Za účelem provádění činností uvedených v čl. 2 odst. 2 úřad přizve nejméně jednou ročně k účasti na zasedáních střediska zástupce orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech zabývajících se ochranou práv duševního vlastnictví a zástupce soukromého sektoru, aby se mohli účastnit činnosti úřadu podle tohoto nařízení.
2. Zástupci soukromého sektoru přizvaní na zasedání střediska zahrnují širokou, reprezentativní a vyváženou škálu unijních a vnitrostátních organizací zastupujících různá hospodářská odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena nebo mají s tímto bojem nejvíce zkušeností.
Řádně zastoupeny jsou organizace spotřebitelů a malé a střední podniky, autoři a další tvůrci.
3. Úřad vyzve každý členský stát, aby na zasedání střediska vyslal nejméně jednoho zástupce ze své veřejné správy. V tomto ohledu členské státy zajišťují kontinuitu činnosti střediska.
4. Zasedání uvedená v odstavci 1 mohou být doplněna pracovními skupinami v rámci střediska složenými ze zástupců členských států a zástupců soukromého sektoru.
5. Kromě zasedání uvedených v odstavci 1 úřad ve vhodných případech pořádá zasedání, jichž se účastní:
a)
zástupci orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech nebo
b)
zástupci soukromého sektoru.
6. Na zasedání, na něž se vztahuje tento článek, jsou přizváni členové nebo jiní zástupci Evropského parlamentu a Komise, a to podle potřeby jako účastníci nebo jako pozorovatelé.
7. Jména přítomných zástupců, program a zápisy ze zasedání uvedených v tomto článku se zveřejňují na internetových stránkách úřadu.
Článek 5
Informační povinnosti
1. V souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů, které upravují zpracování osobních údajů, členské státy na žádost úřadu nebo případně z vlastního podnětu:
a)
informují úřad o svých politikách a strategiích v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují dostupné statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví;
c)
informují úřad o důležité judikatuře.
2. Aniž jsou dotčeny právní předpisy, které upravují zpracování osobních údajů a ochranu důvěrných informací, zástupci soukromého sektoru zasedající v rámci střediska na žádost úřadu, je-li to možné,:
a)
informují úřad o politikách a strategiích v oblasti své činnosti týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví v oblasti své činnosti.
Článek 6
Úřad
1. Na provádění úkolů a činností stanovených tímto nařízením se použije hlava XII nařízení (ES) č. 207/2009.
2. Na základě pravomocí, jež jsou mu svěřeny článkem 124 nařízení (ES) č. 207/2009, přijímá prezident úřadu interní správní pokyny a zveřejňuje oznámení, které jsou nezbytné pro plnění všech úkolů, jimiž byl úřad pověřen podle tohoto nařízení.
Článek 7
Obsah pracovního programu a zprávy o činnosti
1. Úřad vypracuje roční pracovní program, který vhodným způsobem stanoví priority činností podle tohoto nařízení, a program zasedání střediska v souladu s politikami a prioritami Unie v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví a ve spolupráci se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
2. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pro informaci předkládá správní radě úřadu.
3. Zpráva o činnosti podle čl. 124 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 207/2009 obsahuje minimálně následující informace o úkolech a činnostech úřadu podle tohoto nařízení:
a)
přehled hlavních činností provedených v předcházejícím kalendářním roce;
b)
výsledky dosažené během předcházejícího kalendářního roku, případně doprovázené oborovými zprávami analyzujícími situaci v různých odvětvích a produktových sektorech;
c)
celkové zhodnocení plnění úkolů úřadu, jak stanoví toto nařízení a pracovní program vypracovaný podle odstavce 1;
d)
přehled činností, které úřad hodlá uskutečnit v budoucnosti;
e)
připomínky k prosazování práv duševního vlastnictví a k případným budoucím politikám a strategiím, včetně způsobů zlepšování účinné spolupráce s členskými státy a mezi nimi navzájem;
f)
celkové posouzení řádného zastoupení všech subjektů uvedených v čl. 4 odst. 2 ve středisku.
Prezident úřadu před tím, než předloží Evropskému parlamentu, Komisi a správní radě zprávu o činnosti, konzultuje její příslušné části se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
Článek 8
Hodnocení
1. Komise přijme zprávu hodnotící uplatňování tohoto nařízení do 6. června 2017.
2. Tato hodnotící zpráva posoudí provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho dopad na prosazování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.
3. Při přípravě hodnotící zprávy Komise konzultuje otázky uvedené v odstavci 2 s úřadem, členskými státy a zástupci, kteří zasedají v rámci střediska.
4. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a uskuteční o ní širokou konzultaci mezi zúčastněnými subjekty.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 386/2012,
19. aprill 2012,
millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 118 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Liidu majanduslik heaolu põhineb pideval loovusel ja innovatsioonil. Seepärast on hädavajalik võtta meetmeid nende tõhusaks kaitseks, et tagada liidu heaolu tulevikus.
(2)
Intellektuaalne omand on ettevõtja oluline vara, mis aitab tagada, et novaatorid ja loojad saavad oma töö eest õiglast tasu ning et nende investeering teadustöösse ja uutesse ideedesse on kaitstud.
(3)
Tugev, ühtlustatud ja järkjärguline lähenemisviis intellektuaalse omandi valdkonnas on tähtis strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide täitmise poole püüdlemisel.
(4)
Intellektuaalomandi rikkumiste arvu pidev kasv on tõeline oht mitte ainult liidu majandusele, vaid paljudel juhtudel ka liidu tarbijate tervisele ja ohutusele. Seepärast on vaja liikmesriikide, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil võtta tulemuslikke, vahetuid ja kooskõlastatud meetmeid, et selle nähtusega edukalt võidelda.
(5)
Seoses intellektuaalomandi üldstrateegiaga, mis visandati nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta, (3) kutsus nõukogu komisjoni üles rajama Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse. Komisjon moodustas seepärast avaliku ja erasektori ekspertide võrgustiku ning kirjeldas selle ülesandeid teatises „Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul”. Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse nimi tuleks muuta intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuseks (edaspidi „vaatluskeskus”).
(6)
Teatises sedastati, et vaatluskeskus peaks toimima kogu intellektuaalomandi rikkumistega seotud teabe ja andmete kogumise, jälgimise ja teavitamise keskse allikana. Vaatluskeskust tuleks kasutada liikmesriikide ametiasutuste esindajate ja sidusrühmade koostöö platvormina, kus vahetada mõtteid ja teadmisi parimate tavade kohta ning teha poliitiliste otsuste tegijatele ettepanekuid ühiste õiguskaitsestrateegiate kohta. Teatises täpsustati, et vaatluskeskus tegutseks komisjoni talituste ruumides ja seda juhiksid komisjoni talitused.
(7)
Nõukogu kutsus oma 1. märtsi 2010. aasta resolutsioonis intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (4) komisjoni, liikmesriike ja tööstussektori esindajaid üles esitama vaatluskeskusele kättesaadavad, usaldusväärsed ja võrreldavad andmed võltsimise ja piraatluse kohta ning seoses vaatluskeskusega ühiselt välja töötama ja kokku leppima täiendava teabe kogumise kavades. Nõukogu kutsus vaatluskeskust üles ka avaldama igal aastal ulatusliku aastaaruande, mis hõlmaks võltsimise ja piraatluse ulatust, mahtu ja peamisi tunnuseid ning selle mõju siseturule. Kõnealune aastaaruanne tuleks koostada teabe põhjal, mille liikmesriikide ametiasutused, komisjon ja erasektor esitavad andmekaitseõigusega kehtestatu piires. Nõukogu tunnistas samuti, kui oluline on töötada välja uued konkurentsivõimelised ärimudelid, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist ning samal ajal tõkestatakse piraatlust ja võideldakse selle vastu ning mis on vajalikud vahendid majanduskasvu, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamiseks.
(8)
Nõukogu kutsus 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (5) komisjoni üles kehtestama õigusliku aluse Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „amet”) osalemiseks õiguskaitsealases tegevuses, sealhulgas võltsimisvastases võitluses, eelkõige soodustades ameti koostööd liikmesriikide kaubamärgiametitega ja vaatluskeskusega. Seoses sellega tuleks märkida, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (6) on muu hulgas sätestatud teatavad meetmed koostöö, sealhulgas teabevahetuse edendamiseks liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel.
(9)
Euroopa Parlament soovitas 26. märtsi 2009. aasta soovituses nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis, (7) et nõukogu säilitaks täieliku ja turvalise juurdepääsu internetile ning ergutaks samas avaliku ja erasektori koostööd õiguskaitsealase koostöö tõhustamise valdkonnas.
(10)
Euroopa Parlament kutsus 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (8) liikmesriike ja komisjoni üles laiendama ameti ja liikmesriikide intellektuaalomandi asutuste vahelist koostööd, et tegeleda ka intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vastase võitlusega.
(11)
Euroopa Parlament nõudis 12. mai 2011. aasta resolutsioonis kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (9) tungivalt, et komisjon võtaks arvesse väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel intellektuaalomandi õiguskaitses esinevaid probleeme ning edendaks parimate tavade vahetamist tõhusate meetodite kohta seoses nimetatud õigustega.
(12)
Euroopa Parlament kutsus 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus (10) komisjoni üles tagama täielik ühtlustamine ja õiguskindlus, mis võimaldaks üksikisikute ühetaolist kõrgetasemelist kaitset igas olukorras.
(13)
Silmas pidades vaatluskeskusele antud ülesannete ulatust, on vaja lahendada küsimus, kuidas tagada vaatluskeskusele tema ülesannete täitmiseks piisav ja jätkusuutlik infrastruktuur.
(14)
Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) (11) näeb ette halduskoostöö ameti ja liikmesriikide kohtute või ametiasutuste vahel ning väljaannete vahetamise ameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahel. Sellele tuginedes on amet alustanud koostööd liikmesriikide asutustega, mis tegutsevad intellektuaalomandi õiguskaitse valdkonnas. Seega on ametil juba olulisel määral kogemusi ja eriteadmisi, mida on vaja, et pakkuda piisavat ja jätkusuutlikku infrastruktuuri vaatluskeskuse ülesannete tarvis.
(15)
Amet on seepärast sobiv asutus, kellele määrata nende ülesannete täitmine.
(16)
Kõnealused ülesanded peaksid laienema igasugusele intellektuaalomandile, mis on hõlmatud direktiiviga 2004/48/EÜ, sest sageli puudutavad rikkumised intellektuaalomandi eri vorme. Lisaks on vaja andmeid ja parimate tavade vahetamist kõikide intellektuaalomandi õiguste kohta, et saada terviklik ülevaade olukorrast ning töötada välja ulatuslikud strateegiad intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vähendamiseks.
(17)
Ülesanded, mida amet peaks täitma, saab siduda direktiivis 2004/48/EÜ sätestatud õiguskaitse- ja aruandlusmeetmetega. Seega peaks amet osutama liikmesriikide ametiasutustele või ettevõtjatele teenuseid, millel on mõju eelkõige direktiivi ühetaolisele rakendamisele ning mis tõenäoliselt hõlbustavad selle kohaldamist. Seepärast tuleks ameti ülesandeid käsitada tihedalt seotuna nende õigusaktide sisuga, millega ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme.
(18)
Vaatluskeskusest, mille moodustab amet, peaks kujunema intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste alal teabe ja andmete tippkeskus, mis saab kasu ameti eriteadmistest, kogemusest ja vahenditest.
(19)
Amet peaks toimima foorumina, kus saavad kokku riigiasutused ja erasektor, tagades asjakohase objektiivsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kogumise, analüüsi ja levitamise intellektuaalomandi väärtuse ja asjaomaste õiguste rikkumise kohta, parimate tavade ja strateegiate väljaselgitamise ja edendamise, et tagada intellektuaalomandi õiguskaitse, ning peaks süvendama üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi rikkumise mõju kohta. Lisaks peaks amet täitma lisaülesandeid, näiteks parandama arusaamist intellektuaalomandi väärtusest, toetama teabe vahetamist uute konkurentsivõimeliste ärimudelite kohta, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist, suurendama intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi asjakohaste koolitusmeetmete abil, suurendama teadmisi võltsimise tõkestamise meetodite kohta ning parandama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Komisjon peaks olema kaasatud tegevusse, millega amet käesoleva määruse alusel tegeleb.
(20)
Amet peaks seega hõlbustama ja toetama liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tööd, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning eelkõige nende tegevust intellektuaalomandi rikkumiste vastu võitlemisel. Volituste kasutamine ameti poolt käesoleva määruse alusel ei takista liikmesriike oma pädevust kasutamast. Ameti käesoleva määruse kohased ülesanded ja tegevus ei hõlma osalemist pädevate asutuste teostatavates üksikutes operatsioonides või uurimistes.
(21)
Selleks et täita nimetatud ülesandeid kõige tõhusamal viisil, peaks amet konsulteerima ja tegema koostööd teiste asutustega liikmesriigi, liidu ja vajaduse korral rahvusvahelisel tasandil, looma sünergiat asutuste tegevuses ja vältima meetmete kattumist.
(22)
Amet peaks intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmiseks ja tegevuste elluviimiseks kasutama enda eelarvevahendeid.
(23)
Vaatluskeskuse moodustamisel peaks amet selle tegevust silmas pidades kaasama erasektori esindajate hulgast esindusliku valiku neist majandusharudest, sealhulgas loomesektoritest, mida kõige enam mõjutab intellektuaalomandi rikkumine või mis on kõige kogenenumad sellevastases võitluses, eelkõige õiguste omajate, teiste seas autorite ja muude loovisikute, samuti interneti-vahendajate esindajad. Tagada tuleks ka tarbijate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nõuetekohane esindatus.
(24)
Liikmesriikidele ja erasektorile käesoleva määrusega pandud teavitamiskohustus ei tohiks tekitada tarbetut halduskoormust ning peaks püüdma vältida topelttööd seoses liikmesriikide ja erasektori esindajate poolt liidu olemasolevate aruandlusnõuete alusel liidu institutsioonidele juba esitatavate andmetega.
(25)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt anda ametile intellektuaalomandi õiguskaitsega seonduvad ülesanded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja kohaldamisala
Käesoleva määrusega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „amet”) ülesanded, mille eesmärk on hõlbustada ja toetada liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tegevust direktiiviga 2004/48/EÜ hõlmatud intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastases võitluses. Nende ülesannete täitmisel korraldab, haldab ja toetab amet intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse (edaspidi „vaatluskeskus”) egiidi all kogunevate ekspertide, ametiasutuste ja sidusrühmade kohtumisi.
Ameti käesoleva määruse kohased ülesanded ja tegevus ei hõlma osalemist pädevate asutuste üksikutes operatsioonides või uurimistes.
Artikkel 2
Ülesanded ja tegevus
1. Ametil on järgmised ülesanded:
a)
parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest;
b)
parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust;
c)
suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks;
d)
aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust;
e)
laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi;
f)
laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda;
g)
tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel;
h)
töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid.
2. Lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmiseks teeb amet kooskõlas artikli 7 kohaselt vastu võetud tööprogrammiga ning liidu õigusega järgmist:
a)
kehtestab läbipaistva metoodika intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kohta sõltumatute, objektiivsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kogumiseks, analüüsimiseks ja esitamiseks;
b)
kogub, analüüsib ja levitab asjakohaseid objektiivseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kohta;
c)
kogub, analüüsib ja levitab asjakohaseid objektiivseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, mis on seotud intellektuaalomandi majandusliku väärtusega ja selle panusega majanduskasvu, heaolusse, innovatsiooni, loomingulisusse, kultuurilisse mitmekesisusse, kvaliteetsete töökohtade loomisesse ning kvaliteetsete toodete ja teenuste väljatöötamisse liidus;
d)
teeb korrapäraselt hindamisi ja koostab majandusharu, geograafilise piirkonna ja rikutud intellektuaalomandiõiguse liigi alusel eriaruandeid, milles hinnatakse muu hulgas intellektuaalomandi rikkumise mõju ühiskonnale ja majandusele (sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning tervisele, keskkonnale, ohutusele ja turvalisusele;
e)
kogub, analüüsib ja levitab parimate tavadega seotud teavet vaatluskeskuse egiidi all kohtuvate esindajate vahel ning kui see on asjakohane, esitab ettepanekuid sellistel tavadel põhinevate strateegiate kohta;
f)
koostab aruandeid ja väljaandeid, et süvendada liidu kodanike teadlikkust intellektuaalomandi rikkumise mõjust, ning korraldab sel eesmärgil konverentse, üritusi ja kohtumisi Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, ning toetab riiklikke ja üleeuroopalisi meetmeid, sealhulgas internetipõhiseid ja väljaspool internetti toimuvaid kampaaniaid, eelkõige andmete ja teabe edastamise abil;
g)
teostab järelevalvet uute konkurentsivõimeliste ärimudelite üle, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist, ergutab teabevahetust ning süvendab tarbijate teadlikkust selles küsimuses;
h)
töötab välja ja korraldab internetipõhiseid ja muid koolitusi riigiametnikele, kes tegelevad intellektuaalomandi kaitsmisega;
i)
korraldab ekspertide, sealhulgas teadusekspertide ja kõikide asjasse puutuvate kodanikuühiskonna esindajate erikohtumisi käesoleva määruse alusel tehtava töö toetamiseks;
j)
teeb kindlaks professionaalsed tehnilised vahendid ja võrdlustehnikad, mille hulka kuuluvad jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest, ning tutvustab neid;
k)
teeb koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoniga elektroonilise võrgu väljatöötamiseks, et hõlbustada teabevahetust intellektuaalomandi rikkumiste kohta liikmesriikide ametiasutuste, organite ja organisatsioonide vahel, kes tegelevad intellektuaalomandi õiguskaitsega;
l)
teeb koostööd liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitega, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandiametiga ning teiste liikmesriikide asutustega, mis tegutsevad intellektuaalomandi valdkonnas, ja loob nende vahel sünergiat intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud meetodite, oskuste ja vahendite arendamiseks ja edendamiseks, sealhulgas koolitusprogrammid ja teadlikkuse süvendamise kampaaniad;
m)
töötab liikmesriikidega konsulteerides välja programme kolmandatele riikidele antava tehnilise abi kohta ning töötab välja ja korraldab eri koolitusprogramme ja üritusi kolmandate riikide ametnikele, kes tegelevad intellektuaalomandi kaitsega;
n)
esitab komisjoni taotlusel komisjonile soovitusi küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse;
o)
muu samalaadne tegevus, mis on vajalik selleks, et amet saaks täita lõikes 1 sätestatud ülesandeid.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesannete täitmisel ja tegevuse elluviimisel järgib amet andmekaitset käsitlevate liidu õigusaktide kehtivaid sätteid.
Artikkel 3
Rahastamine
Amet tagab alati, et täidab temale käesoleva määrusega pandud ülesanded enda eelarvevahenditest.
Artikkel 4
Vaatluskeskuse koosolekud
1. Artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuse elluviimiseks kutsub amet vähemalt korra aastas vaatluskeskuse koosolekutele liikmesriikide ametiasutuste, intellektuaalomandiga tegelevate organite ja organisatsioonide ning erasektori esindajad, et nad saaksid osaleda ameti käesoleva määruse kohases tegevuses.
2. Vaatluskeskuse kohtumistel erasektorit esindavate isikute hulka kuulub ulatuslik, esinduslik ja tasakaalustatud valim liidu ja siseriiklikke organisatsioone, mis esindavad eri majandusharusid, sealhulgas loomesektoreid, mis on enim mõjutatud või kõige kogenumad intellektuaalomandi rikkumise vastases võitluses.
Tarbijaorganisatsioonid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, autorid ja muud loovisikud on asjakohaselt esindatud.
3. Amet kutsub kõiki liikmesriike üles saatma vaatluskeskuse koosolekutele vähemalt ühe liikmesriigi ametiasutuse esindaja. Sellega tagavad liikmesriigid vaatluskeskuse töö järjepidevuse.
4. Lõikes 1 osutatud koosolekuid võivad täiendada vaatluskeskuse töörühmad, mis moodustatakse liikmesriikide ja erasektori esindajatest.
5. Asjakohastel juhtudel korraldab amet lisaks lõikes 1 osutatud koosolekutele koosolekuid, millest võtavad osa
a)
liikmesriikide ametiasutuste, organite ja organisatsioonide esindajad või
b)
erasektori esindajad.
6. Asjakohastel juhtudel kutsutakse käesoleva artikliga hõlmatud koosolekutele osalejate või vaatlejatena Euroopa Parlamendi liikmeid või muid esindajaid ja komisjoni esindajaid.
7. Koosolekul osalevate esindajate nimed ning käesolevas artiklis osutatud koosolekute päevakord ja protokollid avaldatakse ameti veebisaidil.
Artikkel 5
Teavitamiskohustus
1. Asjakohastel juhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega, sealhulgas isikuandmete töötlemist reguleeriva õigusega, teevad liikmesriigid ameti taotlusel või omal algatusel järgmist:
a)
teavitavad ametit intellektuaalomandi õiguskaitse põhimõtetest ja strateegiatest ning nende mis tahes muudatustest;
b)
esitavad statistilisi andmeid intellektuaalomandi rikkumiste kohta;
c)
teavitavad ametit asjakohasest kohtupraktikast.
2. Ilma et see piiraks isikuandmete töötlemist reguleerivat õigust ja konfidentsiaalse teabe kaitset, teevad erasektori esindajad, kes kohtuvad vaatluskeskuse egiidi all, ameti taotlusel võimaluse korral järgmist:
a)
teavitavad ametit oma tegevusvaldkonnas intellektuaalomandi õiguskaitse põhimõtetest ja strateegiatest ning nende muudatustest;
b)
esitavad statistilisi andmeid oma tegevusvaldkonnas aset leidnud intellektuaalomandi rikkumiste kohta.
Artikkel 6
Amet
1. Käesolevas määruses sätestatud ülesannete ja tegevuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 XII jaotise asjakohaseid sätteid.
2. Kasutades määruse (EÜ) nr 207/2009 artikliga 124 antud volitusi, võtab ameti juhataja vastu sisemised administratiivjuhendid ja avaldab teatised, mis on vajalikud käesoleva määrusega ametile pandud ülesannete täitmiseks.
Artikkel 7
Tööprogrammi ja tegevusaruande sisu
1. Amet koostab käesolevas määruses sätestatud tegevuse prioriteetide asjakohaseks kindlaksmääramiseks ja vaatluskeskuse koosolekute korraldamiseks iga-aastase tööprogrammi kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega intellektuaalomandi kaitse valdkonnas koostöös artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud esindajatega.
2. Lõikes 1 osutatud tööprogramm esitatakse teavitamise eesmärgil ameti haldusnõukogule.
3. Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 124 lõike 2 punktis d sätestatud tegevusaruanne sisaldab ameti käesoleva määruse kohaste ülesannete ja tegevuste kohta vähemalt järgmist teavet:
a)
ülevaade eelmise kalendriaasta peamistest tegevustest;
b)
eelmisel kalendriaastal saavutatud tulemused, millele asjakohastel juhtudel on lisatud valdkondlikud aruanded, milles analüüsitakse olukorda eri tööstusharudes ja tootesektorites;
c)
üldhinnang ametile käesoleva määrusega ja lõike 1 kohaselt koostatud tööprogrammiga kehtestatud ülesannete täitmisel;
d)
ülevaade tegevustest, mida amet kavandab tulevikuks;
e)
tähelepanekud intellektuaalomandi õiguskaitse ning võimalike tulevaste poliitikameetmete ja strateegiate kohta, mis käsitlevad muu hulgas küsimust, kuidas muuta liikmesriikidevaheline ja nendega tehtav koostöö veelgi tulemuslikumaks;
f)
üldhinnang selle kohta, kas artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud on vaatluskeskuses nõuetekohaselt esindatud.
Ameti juhataja konsulteerib enne Euroopa Parlamendile, komisjonile ja haldusnõukogule tegevusaruande esitamist artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud esindajatega tegevusaruande asjaomaste osade küsimuses.
Artikkel 8
Hindamine
1. Hiljemalt 6. juuniks 2017. võtab komisjon vastu aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist.
2. Hindamisaruandes hinnatakse käesoleva määruse toimimist, eelkõige selle mõju intellektuaalomandi õiguskaitsele siseturul.
3. Hindamisaruande koostamisel konsulteerib komisjon lõikes 2 osutatud küsimustes ameti, liikmesriikide ja esindajatega, kes kohtuvad vaatluskeskuse egiidi all.
4. Komisjon edastab hindamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning korraldab sidusrühmade hulgas hindamisaruande kohta ulatusliku arutelu.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 19. aprill 2012