PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla za použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2007/74/ES
(oznámeno pod číslem K(2011) 9523)
(2011/877/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise na základě směrnice 2004/8/ES rozhodnutím 2007/74/ES (2) stanovila harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělené výroby elektřiny a tepla skládající se z matricových hodnot odlišených podle zohledňovaných faktorů, včetně roku výstavby a druhů paliva.
(2)
Komise má přezkoumat harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla poprvé 21. února 2011 a následně každé čtyři roky, aby byl zohledněn technologický vývoj a změny distribuce zdrojů energie.
(3)
Komise přezkoumala harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla, přičemž vzala v úvahu údaje z provozního použití za reálných podmínek, které poskytly členské státy. Vývoj nejlepší dostupné a ekonomicky odůvodněné technologie, k němuž došlo během období 2006-2011, jež bylo zahrnuto v přezkumu, ukazuje, že pro harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny by rozlišení podle roku výstavby kogenerační jednotky zavedené rozhodnutím 2007/74/ES u elektráren vybudovaných počínaje 1. lednem 2006 nemělo být zachováno. U kogeneračních jednotek vybudovaných v roce 2005 nebo dříve by se však měly i nadále uplatňovat referenční hodnoty odrážející rok výstavby, aby se zohlednil vývoj zaznamenaný u nejlepší dostupné a ekonomicky odůvodněné technologie. Na základě nedávných zkušeností a rozborů dále přezkum potvrdil, že by se nadále měly uplatňovat korekční faktory spojené s klimatickými podmínkami. Mimoto by se i nadále měly uplatňovat korekční faktory pro vyhnutelné síťové ztráty, jelikož síťové ztráty se v posledních letech nezměnily. Dále by se korekční faktory pro vyhnutelné síťové ztráty měly rovněž uplatňovat na elektrárny využívající dřevěná paliva a bioplyn.
(4)
Z přezkumu nevzešly důkazy o tom, že by se energetická účinnost kotlů ve zkoumaném období změnila, a harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu tepla by proto neměly souviset s rokem výstavby. Nebyly potřebné žádné korekční faktory spojené s klimatickými podmínkami, jelikož termodynamika při výrobě elektřiny z paliv není významně závislá na teplotě okolního prostředí. Navíc nebyly zapotřebí žádné korekční faktory pro tepelné síťové ztráty, protože teplo se vždy využívá v blízkosti místa produkce.
(5)
Je zapotřebí stabilních podmínek pro investice do kombinované výroby tepla a elektřiny a trvalá důvěra investorů. Z této perspektivy je rovněž vhodné prodloužit současné harmonizované referenční hodnoty pro elektřinu a teplo na období 2012-2015.
(6)
Údaje z provozního využití za reálných podmínek nevykazují statisticky významné zlepšení skutečného výkonu nejmodernějších elektráren během zkoumaného období. Referenční hodnoty stanovené rozhodnutím 2007/74/ES na období 2006-2011 by proto měly být zachovány i v období 2012-2015.
(7)
Přezkum potvrdil platnost stávajících korekčních faktorů spojených s klimatickými podmínkami a s vyhnutelnými síťovými ztrátami.
(8)
Použití jediného souboru referenčních hodnot pro celé období a opuštění korekčních faktorů pro klimatické podmínky a síťové ztráty bylo rovněž potvrzeno pro výrobu tepla.
(9)
S ohledem na hlavní cíl směrnice 2004/8/ES, kterým je podpora kombinované výroby tepla a elektřiny za účelem úspory energie, by se mělo stimulovat zdokonalování starších kogeneračních jednotek, aby se zlepšila jejich energetická účinnost. Z těchto důvodů by se referenční hodnoty účinnosti pro elektřinu použitelné na kogenerační jednotku měly od jedenáctého roku od její výstavby zpřísnit.
(10)
Tento přístup je v souladu s požadavkem, aby byly harmonizované referenční hodnoty účinnosti založeny na zásadách uvedených v příloze III písm. f) směrnice 2004/8/ES.
(11)
Je třeba stanovit revidované harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla. Rozhodnutí 2007/74/ES by proto mělo být zrušeno.
(12)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Stanovení harmonizovaných referenčních hodnot účinnosti
Harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělené výroby elektřiny a tepla se stanoví v příloze I a v příloze II.
Článek 2
Použití harmonizovaných referenčních hodnot účinnosti
1. Členské státy použijí harmonizované referenční hodnoty účinnosti uvedené v příloze I v souvislosti s rokem výstavby kogenerační jednotky. Tyto harmonizované referenční hodnoty účinnosti se budou používat v období deseti let od roku výstavby kogenerační jednotky.
2. Od jedenáctého roku od výstavby kogenerační jednotky použijí členské státy harmonizované referenční hodnoty účinnosti, které se podle odstavce 1 použijí na kogenerační jednotku, která je stará deset let. Tyto harmonizované referenční hodnoty účinnosti se budou používat po dobu jednoho roku.
3. Pro účely tohoto článku se rokem výstavby kogenerační jednotky rozumí kalendářní rok první výroby elektřiny.
Článek 3
Korekční faktory pro harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny
1. Členské státy použijí korekční faktory uvedené v příloze III písm. a) s cílem upravit harmonizované referenční hodnoty účinnosti stanovené v příloze I na průměrnou klimatickou situaci v každém členském státě.
Jestliže na území členského státu ukazují oficiální meteorologické údaje rozdíly mezi ročními teplotami prostředí 5 °C a více, může tento členský stát poté, co tuto skutečnost oznámí Komisi, pro účely prvního pododstavce za použití způsobu stanoveného v příloze III písm. b) použít několik klimatických pásem.
2. Členské státy použijí korekční faktory uvedené v příloze IV s cílem upravit harmonizované referenční hodnoty účinnosti stanovené v příloze I pro vyhnutelné síťové ztráty.
3. V případě, že členské státy použijí korekční faktory stanovené v příloze III písm. a) i korekční faktory stanovené v příloze IV, musí přílohu III písm. a) použít přednostně před přílohou IV.
Článek 4
Zdokonalování kogenerační jednotky
Pokud je stávající kogenerační jednotka zdokonalena a investiční náklady na zdokonalení přesáhnou 50 % investičních nákladů na novou srovnatelnou kogenerační jednotku, považuje se pro účely článku 2 kalendářní rok první výroby elektřiny ve zdokonalené kogenerační jednotce za rok její výstavby.
Článek 5
Palivová směs
Pokud je kogenerační jednotka provozována s více než jedním palivem, použijí se harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu úměrně k váženému průměru energetického vstupu různých paliv.
Článek 6
Zrušení
Rozhodnutí 2007/74/ES se zrušuje.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
19. detsember 2011,
millega kehtestatakse elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ kohaldamisel ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2007/74/EÜ
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9523 all)
(2011/877/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2004/8/EÜ kohaselt kehtestas komisjon otsuses 2007/74/EÜ (2) elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused, mis koosnevad asjakohaste teguritega, sealhulgas ehitusaasta ja kütuse liik, diferentseeritud väärtuste maatriksist.
(2)
Komisjon peab elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused esimest korda läbi vaatama 21. veebruaril 2011 ning hiljem iga nelja aasta järel, et arvestada tehnoloogia arengut ja muutusi energiaallikate jaotuses.
(3)
Komisjon on läbi vaadanud elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused, võttes arvesse liikmesriikide esitatud andmeid reaalsetes tingimustes käitamise kohta. Läbivaatuses käsitletud ajavahemikul 2006-2011 toimunud parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia areng osutab sellele, et elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul ei tuleks otsuses 2007/74/EÜ sätestatud eristust, mis seondub elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastaga, kohaldada pärast 1. jaanuari 2006 ehitatud elektrijaamade suhtes. Aastal 2005 või enne seda ehitatud koostootmisüksuste puhul tuleks kontrollväärtuste kohaldamisel endiselt arvesse võtta ehitusaastat, et peegeldada parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia täheldatud arengut. Hiljutiste kogemuste ja analüüsi taustal kinnitas läbivaatus, et jätkuvalt tuleks kohaldada kliimatingimustega seotud parandustegureid. Lisaks tuleks jätkuvalt kohaldada ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegurit, kuna jaotusvõrgukaod ei ole viimastel aastatel muutunud. Ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegureid tuleks kohaldada ka puitkütuseid ja biogaasi kasutavate elektrijaamade suhtes.
(4)
Läbivaatusest ei nähtu, et kuumaveekatelde energiatõhusus oleks asjaomasel ajavahemikul muutunud, ja seega ei tuleks soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi seostada ehitusaastaga. Kliimatingimustega seotud parandustegurid ei ole vajalikud, sest kütusest soojusenergia tootmise termodünaamika ei sõltu märkimisväärselt ümbritseva õhu temperatuurist. Samuti ei ole vajalikud jaotusvõrgukadude parandustegurid, sest soojusenergiat kasutatakse alati tootmiskoha lähedal.
(5)
Vajalik on elektri- ja soojusenergia koostootmisse investeerimise tingimuste stabiilsus ja investorite usalduse säilimine. Seepärast on samuti asjakohane pikendada elektri- ja soojusenergia kehtivaid ühtlustatud kontrollväärtusi ajavahemikuks 2012-2015.
(6)
Andmed reaalsetes tingimustes käitamise kohta ei osuta vaatluse all oleval ajavahemikul tänapäevaste elektrijaamade tegeliku tootlikkuse statistiliselt märkimisväärsele paranemisele. Seepärast tuleks otsuses 2007/74/EÜ ajavahemikuks 2006-2011 kehtestatud kontrollväärtusi kohaldada ka ajavahemikul 2012-2015.
(7)
Läbivaatuse tulemusel kinnitati kliimatingimuste ja ärahoitud jaotusvõrgukadudega seotud olemasolevate parandustegurite kehtivust.
(8)
Ühtlasi kinnitati ka soojusenergia puhul ühtsete kontrollväärtuste kasutamine kogu nimetatud ajavahemikul ning kliimatingimuste ja ärahoitud jaotusvõrgukadudega seotud parandustegurite kasutamisest loobumine.
(9)
Võttes arvesse direktiivi 2004/8/EÜ peamist eesmärki stimuleerida elektri- ja soojusenergia koostootmist energia säästmiseks, tuleks motiveerida vanemate koostootmisüksuste ajakohastamist, et parandada nende energiatõhusust. Seetõttu tuleks koostootmisüksuse tõhususe kontrollväärtusi tõsta alates 11. aastast pärast selle ehitusaastat.
(10)
Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas nõudega, mille kohaselt tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused peavad põhinema direktiivi 2004/8/EÜ III lisa punktis f sätestatud põhimõtetel.
(11)
Tuleks kehtestada elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe läbivaadatud ühtlustatud kontrollväärtused. Seetõttu tuleks otsus 2007/74/EÜ kehtetuks tunnistada.
(12)
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas elektri- ja soojusenergia koostootmise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kehtestamine
Elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused on sätestatud vastavalt I ja II lisas.
Artikkel 2
Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste kohaldamine
1. Liikmesriigid kohaldavad I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi, mis on seotud elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastaga. Kõnealused tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused kehtivad kümne aasta jooksul alates elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastast.
2. Alates 11. aastast pärast elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastat kohaldavad liikmesriigid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi, mis kehtivad vastavalt lõikele 1 kümne aasta vanuste koostootmisüksuste suhtes. Kõnealuseid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi kohaldatakse ühe aasta jooksul.
3. Käesoleva artikli tähenduses on elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaasta see kalendriaasta, millal koostootmisüksus esimest korda elektrienergiat tootis.
Artikkel 3
Elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste parandustegurid
1. Liikmesriigid kohaldavad III lisa punktis a sätestatud parandustegureid, et kohandada I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused iga liikmesriigi keskmiste kliimatingimustega.
Kui ametlikud ilmastikuandmed näitavad, et aasta keskmine õhutemperatuur erineb liikmesriigi territooriumil 5 °C või rohkem, võib kõnealune liikmesriik pärast komisjonile teatamist III lisa punktis b sätestatud meetodit kasutades kehtestada esimese lõigu kohaldamiseks mitu kliimavööndit.
2. Liikmesriigid kasutavad IV lisas sätestatud parandustegureid, et kohandada I lisas sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi vastavalt ärahoitud jaotusvõrgukadudele.
3. Kui liikmesriigid kasutavad nii III lisa punktis a kui ka IV lisas sätestatud parandustegureid, rakendatakse III lisa punktis a sätestatud tegureid enne IV lisas sätestatud tegureid.
Artikkel 4
Elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ajakohastamine
Kui olemasolev elektri- ja soojusenergia koostootmisüksus ajakohastatakse ning ajakohastamise investeerimiskulud on üle 50 % suuremad investeerimiskuludest, mis on vajalikud uue samaväärse elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse rajamiseks, peetakse sellise üksuse ehitusaastaks artikli 2 tähenduses seda kalendriaastat, millal ajakohastatud koostootmisüksus esimest korda elektrit tootis.
Artikkel 5
Segakütus
Kui elektri- ja soojusenergia koostootmisüksus töötab rohkem kui ühel kütusel, kohaldatakse eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi proportsionaalselt eri kütuseliikide kaalutud keskmise energiatootlikkusega.
Artikkel 6
Kehtetuks tunnistamine
Otsus 2007/74/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 19. detsember 2011