ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
KOMISJONI OTSUS,
22. veebruar 2012,
riigiabi nr SA.29608 (C37/10) kohta, mida Ungari andis ettevõtja FHB Jelzálogbank Nyrt rekapitaliseerimiseks
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1021 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/296/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I MENETLUS
(1)
Ungari andis 25. märtsil 2009 ettevõtjale FHB Jelzálogbank Nyrt (edaspidi „FHB” või „pank”) keskmise pikkusega riigilaenu summas 120 miljardit Ungari forintit (HUF) (umbes 410 (2) miljonit eurot) vastavalt Ungari pankadele suunatud likviidsuskavale, mille komisjon kiitis heaks 14. jaanuaril 2010 (3). 31. märtsil 2009 rekapitaliseerisid Ungari ametiasutused FHB 30 miljardi Ungari forinti ulatuses (umbes 100 miljonit eurot) äsja emiteeritud spetsiaalsete dividendide saamise eelisaktsiate ja ühe hääleõigusega aktsia kaudu, mis anti 31. märtsil 2009 komisjoni heaks kiidetud tagatis- ja rekapitaliseerimiskava alusel (4).
(2)
Komisjon küsis 3. aprilli, 13. mai, 14. juuli ja 11. septembri 2009. aasta kirjadega Ungari ametiasutustelt teavet rekapitaliseerimise tingimuste kohta. Ungari ametiasutused vastasid 24. aprilli, 2. juuni, 12. augusti ja 9. oktoobri 2009. aasta kirjadega.
(3)
Kuna komisjonil oli kahtlusi seoses panga usaldusväärsusega rekapitaliseerimise ajal, nõudis ta Ungarilt 19. oktoobril 2009, et viimane esitaks FHB ümberkorraldamiskava kooskõlas komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (5) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). Ungari esitas täiendavat teavet 12. ja 19. novembril 2009 ja ümberkorralduskava projekti 26. jaanuaril 2010.
(4)
FHB maksis 19. veebruaril 2010 kogu rekapitaliseerimise summa riigile tagasi.
(5)
Ungari esitas 24. ja 25. märtsi 2010. aasta kirjadega komisjonile täiendavat teavet. FHB korraldas 21. aprillil 2010 aktsionäride üldkoosoleku, kus ta otsustas maksta riigile hüvitist rekapitaliseerimise eest, mille järel komisjon küsis 22. aprilli 2010. aasta kirjaga teavet.
(6)
Komisjon küsis täiendavat teavet 2. juuni ja 1. oktoobri 2010. aasta kirjades. Ungari ametiasutused esitasid lisateavet 11. juuni 2010. aasta kirjas.
(7)
Ungari esitas 15. juunil 2010 ajakohastatud ümberkorraldamiskava, millele lisaks esitas ta 30. septembril 2010 täiendavad olulised andmed.
(8)
Ungari ametiasutused esitasid täiendavat teavet 18. juuni, 28. juuli ja 5. oktoobri 2010. aasta kirjadega ning teatasid 29. oktoobri 2010. aasta kirjaga komisjonile, et FHB oli rekapitaliseerimise eest hüvitist maksnud.
(9)
Komisjon otsustas 16. detsembril 2010 algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses FHB kasuks võetud abimeetmetega. Seejärel palusid Ungari ametiasutused komisjonil seda otsust muuta, sest mõni selle osa oli vigane ja ajakohastamata. Sellest tulenevalt asendati otsus uue, 24. jaanuari 2011. aasta otsusega (6) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). 24. jaanuari 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Ungari ametiasutustele, et ta on otsustanud algatada abimeetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse. Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas18. juunil 2011. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta oma märkused.
(10)
Ungari ametiasutused esitasid 2. märtsi 2011. aasta kirjaga oma märkused komisjoni 24. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsuse kohta, millega algatati ametlik uurimismenetlus FHB kasuks võetud meetme suhtes. Nendele märkustele lisaks saatis 11. juuli 2011. aasta kirjaga oma märkused FHB.
(11)
Kolmas isik (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Ungari hüpoteegipankade ühendus) esitas 18. juuli 2011. aasta kirjaga komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(12)
Ungari ametiasutused esitasid 3. oktoobri 2011. aasta kirjaga täiendavalt ajakohastatud ümberkorraldamiskava ja lisateavet Ungari riigile rekapitaliseerimise summa tagasimaksmise kohta.
(13)
15. detsembril 2011 kirjutasid FHB ja Ungari riik alla uuele lepingule, mille kohaselt pank võttis endale kohustuse maksta riigile hüvitist, mis oli algselt kokku lepitud rekapitaliseerimislepingus.
II. ABISAAJA KIRJELDUS
1.1. ABISAAJA
(14)
Riik asutas FHB 1997. aastal. Järk-järgult müüs riik oma osalust FHBs. 2003. aastal kanti FHB Budapesti börsinimekirja ja 2007. aasta augustis vähendas riik oma enamusosalust pangas veidi üle 4 %-ni.
(15)
FHB loodi algselt hüpoteegipangana eesmärgiga edendada hüpoteegiga tagatud võlakirjade kasutamist. Tema suhtes kehtisid ranged eeskirjad, mis käsitlesid piiratud tegevust, tagatist ja erijärelevalvet, et tagada hüpoteekvõlakirjade võimalikult suurt kindlust. FHB-l lubati algselt anda üksnes pikaajalisi hüpoteeklaene ja hüpoteeklaenudega seotud tagatisi ning sõlmida mõningat liiki tuletistehinguid, et kindlustada oma positsiooni, mis tulenes tema hüpoteeklaenutegevusest. Hüpoteegiga tagatud võlakirjad olid tema laenuandmistegevuse põhiline rahastamisallikas. Samuti refinantseeris pank teiste pankade antud hüpoteeklaene.
(16)
FHB alustas 2006. aastal „Uue strateegilise kava” rakendamist oma pangandustegevuse ja harukontorite võrgustiku laiendamiseks eesmärgiga suurendada oma rahastamis- ja tegevusbaasi FHB Commercial Banki kaudu jaeturule sisenemisega. Aja jooksul hakkas FHB müüma erinevaid jae- ja äriklientide laenutooteid ning pakkuma kontohalduse, hoiuste kaasamise ja kaarditeenuseid, laiendades sel moel oma tootevalikut kohustuste poolel.
(17)
FHB on kontsern, mis koosneb emaettevõtjast FHB Mortgage Bank Co. Plc ja täielikult temale kuuluvatest tütarettevõtjatest FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd ja FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Ta tegutseb peamiselt hüpoteegiga tagatud võlakirjade turul. Sel turul on FHB turuosa 23 % (2009) ning ta on Ungari turul suuruselt teine osaleja (OTP Banki järel, kelle turuosa on 74 %). FHB osa jaehüpoteeklaenude turul on 4,6 % ja jaehoiustes 0,6 %.
(18)
Kui pank 2009. aasta märtsis rekapitaliseeriti, oli selle bilansimaht kokku 746,2 miljardit Ungari forintit. Samal ajal oli panga kapitali adekvaatsuse määr 10,5 %. Riigi tehtud kapitalisüst suurendas FHB kapitali adekvaatsuse määra 2009. aasta lõpus 16,1 %-ni (arvestatud Ungari raamatupidamiseeskirjade alusel).
1.2. TAUST
(19)
Ungari on üks nendest Euroopa Liidu liikmetest, keda finantskriis mõjutas kõige raskemalt. Aastaid kestnud liigsed riigi kulutused ja krediidi najal toimunud ehitus- ja tarbimisbuumi tulemusena tekkis majanduses tõsine tasakaalustamatus isegi juba enne kriisi. Valdavalt eurodes ja Šveitsi frankides nomineeritud kodumajapidamistele antud laenud ja jätkuv tuginemine välisrahastamisele muutis riigi ja selle pangandussektori eriti haavatavaks kriisi käigus oluliselt nõrgenenud Ungari forinti väärtuse kõikumiste suhtes.
(20)
Finantskriis tabas Ungarit sedavõrd raskelt, et Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”), Euroopa Liit (edaspidi „EL”) ja Maailmapank pidid novembris 2008 andma Ungarile hädaabilaene, et maandada pingeid riigi finantsturgudel.
(21)
Vastuseks kriisi tekitatud tõsisele häirele Ungari majanduses kehtestas Ungari valitsus mitu meedet finantssektori toetamiseks, mida rahastati ühiselt IMFi/ELi/Maailmapanga paketist. Meetmete hulka kuulusid likviidsuse toetamise kava ning tagatis- ja rekapitaliseerimiskava.
(22)
Likviidsuse toetamise kava (edaspidi „likviidsuskava”), mis kehtestati Ungari riigi rahandusseadusega, näeb ette likviidsuse parandamist finantsasutustele laenude andmise kujul. Komisjon kiitis selle heaks 14. jaanuaril 2009 (7) ja seda pikendati pärast mitu korda, viimati kuni 31. detsembrini 2011 (8).
(23)
Komisjon kiitis 12. veebruari 2009. aasta otsusega (9) heaks Ungari tagatis- ja rekapitaliseerimiskava. Selle kava kohaselt sai Ungari märkida eelisaktsiaid, mida peetakse esimese taseme omavahenditeks pankades. Kava rekapitaliseerimise osa on mitu korda pikendatud, viimati kuni 31. detsembrini 2011.
(24)
Tagatis- ja rekapitaliseerimiskava alusel tuleb Ungari ametiasutustel juhul, kui rekapitaliseerimine ületab 2 % panga riskiga kaalutud varadest, sellest kõigepealt komisjonile teatada ja esitada üksikasjalik hinnang selle kohta, miks nad arvavad, et seda panka tuleks endiselt pidada põhimõtteliselt usaldusväärseks asutuseks. Kui komisjon ei nõustu panga pidamisega põhimõtteliselt usaldusväärseks, võib rekapitaliseerimine siiski toimuda, kuid hüvitist tuleb suurendada, et võtta arvesse suuremat riski, ja kuue kuu jooksul alates rekapitaliseerimisest tuleb komisjonile esitada ümberkorraldamiskava.
FHB raskuste põhjused
(25)
Ungarit mõjutas raskelt finantskriis, mis koos muude pangandussektori siseprobleemidega raskendas Ungari pankade olukorda.
(26)
FHB palus riigilt toetust, sest erinevalt paljudest teistest Ungari pankadest ei olnud tal emaettevõtjat euroalas ning seega ei olnud tal võimalik saada Euroopa Keskpangalt odavat rahastamist. Euroopa Keskpanga vahendid, sealhulgas erinevad repovõimalused, olid euroalal saadaval 2008. aasta sügisest alates. Ungari Riigipank lõi rahastu 2010. aasta alguses, kuid see suurendas rahastamisvõimalusi vaid Ungari forintites, aga mitte eurodes, mis FHB väitel oli kriisi raskeimatel aegadel esmatähtis (10).
(27)
Ungari ametiasutuste väitel tuli FHB rekapitaliseerida, et tagada panga maksevõime ja reageerida likviidsusprobleemidele, millega seisis silmitsi kogu Ungari pangandussektor.
III. ABIMEETMETE KIRJELDUS
(28)
Komisjoni 24. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsuses kirjeldatud abimeetmed, mida Ungari kohaldas FHB suhtes, koosnevad:
-
likviidsuskava alusel keskmise pikkusega riigilaenust suuruses 120 miljardit Ungari forintit (umbes 410 miljonit eurot), mis anti 25. märtsil 2009 lõpptähtajaga 11. november 2012;
-
rekapitaliseerimisest summas 30 miljardit Ungari forintit (umbes 100 miljonit eurot) äsja emiteeritud spetsiaalsete dividendide saamise eelisaktsiate ja ühe hääleõigusega aktsia kaudu, mis anti 31. märtsil 2009 tagatis- ja rekapitaliseerimiskava alusel.
(29)
Ungari ja FHB vahel sõlmitud rekapitaliseerimisleping kehtestas riigile aktsiate eest hüvitise arvutamise määraks 10,49 %, mis on kooskõlas põhimõtteliselt usaldusväärsete pankade hüvitisemääraga, mis on kindlaks määratud tagatis- ja rekapitaliseerimiskavas ja mis tuli maksta dividendide kujul. Rekapitaliseerimine moodustas 9 % FHB riskiga kaalutud varadest, mis on suurem kui tagatis- ja rekapitaliseerimiskavas määratletud 2 % suurune piirmäär, kuni milleni saab abi saanud asutusi lugeda põhimõtteliselt usaldusväärseteks. Kuna komisjonile ei teatatud meetmest enne selle rakendamist, ei olnud tal võimalust kontrollida, kas panka oleks tagatis- ja rekapitaliseerimiskava alusel saanud pidada põhimõtteliselt usaldusväärseks. Kui abisaaja osutub tagatis- ja rekapitaliseerimiskava alusel mitteusaldusväärseks, tuleb teha ümberkorralduskava ning hüvitise määr peab arvesse võtma seda, et pank ei ole põhimõtteliselt usaldusväärne, ja olema suurem kui põhimõtteliselt usaldusväärse panga puhul.
(30)
Raskustele vaatamata suutis pank sel perioodil hästi toime tulla: tal oli tugev kapitalipositsioon (2009. aasta märtsis oli kapitali adekvaatsuse määr 10,5 %) ning Moody's Investors Service'i (edaspidi „Moody's”) reiting Baa3, mis on endiselt investeerimisjärgu krediidireitingu kategoorias. 2010. aasta veebruaris, vähem kui üheksa kuud pärast rekapitaliseerimist, ostis pank riigi omanduses olnud spetsiaalsed dividendide saamise eelisaktsiad tagasi.
(31)
Pank otsustas rekapitaliseerimise summa tagasi maksta läbivaadatud konsolideeritud praeguse ja oodatava kapitali adekvaatsuse määra põhjal, arvestades makromajanduslikku prognoosi, mida kasutati tema 2010. aasta plaanides, ja oodatavaid mahte, saldosid ja riskiteavet panga 2010. aasta finantseerimiskavas. Läbivaatamisel järeldati, et vaatamata ülemaailmsele finantskriisile oli panga olukord aasta lõpus märkimisväärselt parem, kui eeldati Ungari riigiga panga rekapitaliseerimise lepingu sõlmimise ajal 2009. aasta alguses.
(32)
FHB maksis rekapitaliseerimise summa riigile tagasi ega maksnud riigile hüvitist, mille tulemusena rikuti rekapitaliseerimislepingut (11). Pank aga leidis, et riigi omanduses olevate spetsiaalsete dividendide saamise eelisaktsiate eest ei olnud automaatselt kohustust maksta dividende ning nende eelisõigus tähendas üksnes seda, et pank pidi maksma kindlaksmääratud dividendid riigile välja enne lihtaktsiatelt dividendide maksmist. Kuna sel ajavahemikul, mil spetsiaalsed dividendide saamise eelisaktsiad olid riigi omanduses, ei saanud lihtaktsionärid dividende, leiab pank, et tal ei olnud kohustust eelisaktsiatelt dividende maksta. Lisaks väitis FHB, et igal juhul ei kuulunud spetsiaalsed dividendide saamise eelisaktsiad riigile siis, kui kuulutati välja dividendid 2009. aasta eest, kuna aktsiate tagasiost oli toimunud enne seda.
(33)
FHB teatas komisjonile, et ta oli osalenud 2010. aastal kogu ELi hõlmavas stressitestis, mida koordineeris Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee koostöös Euroopa Keskpanga ja Ungari finantsjärelevalveametiga. Stressitest keskendus kapitali adekvaatsusele, samas ei kontrollitud stressitestis otseselt likviidsusriske. Testi tulemused, mis põhinesid 2009. aasta lõpu konsolideeritud näitajatel, soovitasid FHB puhul [üle 50] (12) miljoni euro suurust esimese taseme omavahendite puhvrit 6 % suuruse esimese taseme adekvaatsuse määra suhtes.
(34)
2010. aasta seadusega CX (edaspidi „2010. aasta seadus CX”), mis käsitleb teatud majanduse ja rahandusega seonduvate seaduste muutmist ja mis jõustus 21. augustil 2010, muutis Ungari 2008. aasta seadust CIV finantsvahendajate süsteemi stabiilsuse kohta (edaspidi „stabiliseerimisseadus”). 2010. aasta seadusega CX loodi tagasiulatuvalt Ungari riigile õiguslik alus nõuda FHB-lt hüvitist rekapitaliseerimise eest, kuigi Ungari riik ei olnud enam aktsionär ajal, mil toimus FHB aktsionäride koosolek, kus otsustati maksta dividende.
(35)
Ungari riik ja FHB kirjutasid 28. oktoobril 2010 alla lepingule, mille kohaselt FHB pidi Ungari riigile maksma 890 miljoni Ungari forinti suurust hüvitist rekapitaliseerimise eest koos 11 726 786 Ungari forinti suuruse viivisega.
(36)
Hüvitise suurus määrati väidetavalt kindlaks likviidsuskava tingimuste põhjal. Ungari ametiasutused väitsid, et rekapitaliseerimine toimus samast rahastamisallikast kui laenu kujul antud likviidsustoetus ning et seetõttu peab tasu rekapitaliseerimise ja likviidsustoetuse eest olema sama. Kapital tehti FHB-le kättesaadavaks 6. mail 2009 ja see maksti tagasi 19. veebruaril 2010. Lõpuks kohaldatud intressimäär oli sama kui umbes 400 miljoni euro suuruse laenu eest tasutud intressimäär. Ungari esitatud teabe kohaselt oli keskmine kuuintressi määr vahemikus 3,79 % ja 4,08 %; tegelik summa arvutati nädala kaupa. Ungari ametiasutuste esitatud teabe kohaselt maksti kogu 890 miljoni Ungari forinti suurune hüvitise summa 2010. aasta lõpus.
(37)
Viivist võeti kooskõlas Ungari viiteintressimääraga 5,97 %, mille komisjon on avaldanud (13) ja mida suurendati 100 baaspunkti võrra. Viivist arvutati ajavahemiku eest, mis algas 21. augustil 2010, mil jõustus muudetud stabiliseerimisseadus, ja lõppes 28. oktoobril 2010, mil lepingule alla kirjutati.
(38)
Ungari riik ja FHB sõlmisid 15. detsembril 2011 uue kokkuleppe, millega pank nõustus maksma riigile kogusumma, mis moodustas 10,49 % kogu rekapitaliseerimissummast (st maksmisele kuuluv summa oli kokku 2 491 742 552 Ungari forintit). Selle uue kokkuleppe alusel kohustus FHB seega maksma riigile 31. detsembriks 20111 601 742 552 Ungari forinti suuruse lisasumma, mille arvutamiseks lahutati eespool põhjenduses 36 nimetatud 890 miljoni Ungari forinti suurusest hüvitise kogusummast 28. oktoobril 2010 juba makstud hüvitise summa.
IV. ÜMBERKORRALDAMISKAVA
(39)
Ungari esitas 30. septembril 2010 komisjonile FHB ajakohastatud ümberkorraldamiskava. 3. oktoobri 2011. aasta kirjaga esitati komisjonile lisateavet ümberkorraldamiskava kohta. Ümberkorraldamiskava põhijooni on juba kirjeldatud komisjoni menetluse algatamise otsuses. 3. oktoobril 2011 esitati täiendavaid andmeid ja neid on kirjeldatud jagudes 4.1.-4.3.
4.1. ELUJÕULISUS
(40)
Aastal 2010 oli rahvusvaheline ja siseriiklik majanduskeskkond üpriski raske, kuigi esines paranemismärke. 2010. aastal jäi Ungari pangandussektori kasumlikkus eelmise aasta omast oluliselt väiksemaks. 13. augustil 2010 jõustunud 2010. aasta seadusega XC kehtestas Ungari valitsus finantsorganisatsioonidele erimaksu, mille summa ulatus kumulatiivselt 187 miljardi Ungari forintini ning mida maksid põhiliselt krediidiasutused.
(41)
Jaeklientide laenutaotlused vähenesid 2010. aasta jooksul oluliselt, samal ajal nõrgenes pakkumise pool ebasoodsate muutuste tõttu õigusraamistikus ja turutingimustes. Ka äriklientide laenutehingud olid sektoris üldiselt raskustes, kuigi mõni pank - sealhulgas FHB - laiendas äriklientidealast tegevust.
(42)
Kõige olulisem sündmus nii FHB tehingute kui ka finantstulemuste jaoks oli Allianz Commercial Bank Ltd (edaspidi „Allianz Bank”) ostmine ja pikaajaline strateegiline koostööleping Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (edaspidi „Allianz Hungaria Insurance”) ja FHB vahel. Ostutehing viidi lõpule 30. septembriks 2010. Samal ajal alustati FHBs integreerimisprojekti, et ühendada Allianz Bank ja FHB Commercial Bank ning ratsionaliseerida ja optimeerida kogu kontserni tegevust (harukontorite võrgustik, turustuskanalid, tooteportfell, infotehnoloogiaalane tegevus, organisatsiooni ülesehitus, inimressursid jne).
(43)
Ostmine mõjutas positiivselt FHB kontserni 2010. aasta puhaskasumit; ostuga seotud ühekordsed kirjed tasakaalustasid pangandusele kehtestatud erimaksu negatiivset mõju, laenuportfellilt saadud kahjumit ja rahastamiskulude kasvu. FHB kogukasum 2010. aastal oli 11,2 miljardit Ungari forintit, mis kujutas endast 58,9 % suurust tõusu võrreldes 2009. aastaga.
(44)
Allianz Banki ostmise tulemusena kasvas jae- ja äriklientide pangakontode arv FHBs oluliselt: kui 2009. aasta detsembris oli neid […], siis 2010. aasta detsembris oli neid […] (+[…] %). Seevastu suure hulga mitteaktiivsete kontode tõttu ei kasvanud hoiuste summa proportsionaalselt, vaid kasvas […] miljardilt Ungari forintilt 2009. aasta detsembris […] miljardi Ungari forintini 2010. aasta detsembris (+[…] %). FHB turuosa jae- ja äriklientide hoiuste turul kasvas vastavalt […] %-lt […] %-ni ja […] %-lt […] %-ni. Seega suurendab Allianz Banki ostmine hoiuste osa FHB rahastamise jaotuses ja vähendab hüpoteegiga tagatud võlakirjade hulka […] miljardilt Ungari forintilt 2010. aastal […] miljardi Ungari forintini 2011. aastal.
(45)
FHB prognoosib, et 2011. aasta hinnangulise konsolideeritud bilansi ja tulude eelarvestuse põhjal peaks tema kapitali adekvaatsuse määr olema 2011. aasta detsembris ligikaudu […] %. See prognoos võtab arvesse lisamakset, mis tuleb teha Ungari riigile seoses 2009. aasta märtsis läbi viidud rekapitaliseerimisega, see lisamakse tehti kokkuleppel Ungari riigiga 15. detsembril 2011.
4.2. KULUDE JAGAMINE
(46)
FHB on 30 miljardi Ungari forinti rekapitaliseerimise eest maksnud 2010. aasta oktoobris hüvitist 890 miljonit Ungari forintit. Algselt kohaldati sama intressimäära, mida maksti 120 miljardi Ungari forinti suuruse laenu pealt, st kuu keskmine määr oli vahemikus 3,79 % ja 4,08 %.
(47)
FHB ja Ungari riigi vahel 15. detsembril 2011 alla kirjutatud uue lepingu kohaselt kohustus pank maksma riigile hüvitist kokku 2 491 742 552 Ungari forintit, mis moodustas 10,49 % rekapitaliseerimise summast, nagu panga ja riigi vahel oli algselt rekapitaliseerimislepingus kokku lepitud.
4.3. KONKURENTSIMOONUTUSTE PIIRAMISE MEETMED
(48)
2011. aasta oktoobris esitatud lisateabes konkurentsimoonutusi eraldi ei käsitletud, peale selle, et rõhutati asjaolu, et Allianz Banki ostmisele vaatamata on FHB turuosa jae- ja äriklientide hoiuste valdkonnas endiselt piiratud (31. detsembril 2010 vastavalt [0,7-1,3 %] ja [0,4-0,95 %] ning 30. juunil 2011 vastavalt [0,65-1,3 %] ja [1-1,35 %]).
V. AMETLIKU MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(49)
Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, sest ta leidis, et põhilised eeldused, millele tuginevad FHB ümberkorraldamiskava ja majandustegevuse prognoos, ei olnud piisavalt põhjendatud ja need ei võtnud arvesse seda, et FHB ostis hiljuti Allianz Banki. Lisaks väljendas komisjon kahtlusi FHB pikaajalise elujõulisuse suhtes, sest pank on tugevalt seotud hulgirahastamisega ja kinnisvaraturuga Ungaris.
(50)
Lisaks, arvestades rekapitaliseerimise summalt 2010. aasta oktoobris makstud hüvitise madalat määra (mis vastas keskmisele intressimäärale 3,79-4,08 %, nagu on ette nähtud likviidsuskavas), väljendas komisjon samuti kahtlusi selle kohta, kas panga omapanus ümberkorraldamisse oli piisav. Ka asjaolu, et FHB ostis Allianz Banki ja sõlmis lepingu ettevõtjaga Allianz Hungaria Insurance, tekitas kahtlusi selles, kas abi piirdus minimaalse vajaliku summaga.
(51)
Lõpuks leidis komisjon samuti, et Ungari ametiasutused ei olnud tõendanud seda, et FHB-le antud abiga kaasnevate konkurentsimoonutuste piiramiseks võeti piisavaid meetmeid, eriti arvestades laienemisstrateegiat, hiljutist Allianz Banki ostu ja riigipoolset rekapitaliseerimise eest makstud ebapiisavat hüvitist.
VI. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(52)
18. juulil 2011 esitas komisjonile oma märkused Ungari Hüpoteegipankade Ühendus (edaspidi „ühendus”). Oma märkustes tuletas ühing meelde Ungari majandust ja pangandussektorit aastatel 2008-2009 tabanud kriisi ulatust ja märkis, et FHB rekapitaliseerimine toimus kriisist tuleneva raske makromajandusliku keskkonna tõttu. Riigi sekkumine FHB toetuseks oli mõeldud selleks, et võidelda tõsiste kriisist tulenevate riskidega Ungari hüpoteeklaenude sektorile ja hüpoteegiga tagatud võlakirjade turule. Tulenevalt haavatavusest valuuta kõikumise suhtes, Šveitsi frangi tugevnemisest Ungari forinti suhtes, tarbijate sissetulekute vähenemisest ja tööpuuduse kasvust toimus tõepoolest kiire ja tõsine hüpoteeklaenude portfelli kvaliteedi halvenemine ja „halbade laenude” hulga suurenemine ning pankade rahastamisvõimaluste vähenemine. See pidas eriti paika FHB puhul, mida rahastatakse kapitalituru kaudu.
VII. LIIKMESRIIGI MÄRKUSED
(53)
Ungari ametiasutused esitasid komisjonile oma märkused 2. märtsil 2011, nendele lisaks saadeti 11. juuli 2011. aasta kirjaga FHB märkused.
7.1. ELUJÕULISUS
(54)
Vastuseks komisjoni kahtlustele selle kohta, kas eeldused, millele tugines panga ümberkorraldamiskava, olid täpsed, märgivad Ungari ametiasutused, et finantsprognoosid põhinevad välisekspertide eeldustel ja on kooskõlas nende tegemise ajal kättesaadava teabega. Usaldusväärsuse osas ei ole need erinevad mis tahes muudest FHB tehtud finantskavadest või prognoosidest.
(55)
Ungari ametiasutuste kohaselt on FHB pikaajaline elujõulisus tagatud, nagu seda tõendab FHB edukas rahastamisvahendite leidmine nii raha- kui ka kapitaliturul: 2009. aastal emiteeris FHB hüpoteegiga tagatud veksleid ja võlakirju üle 60 miljardi Ungari forinti eest ja ka erainvestorid laenasid pangale kokku […].
(56)
Lisaks märgivad Ungari ametiasutused, et arvestades jaehoiuste kontosid, nähtub andmetest, et FHB turuosa jaehoiuste segmendis kasvas […] %-lt […] %-ni 2009. aastal; 2010. aasta lõpu prognoos on […] %. Peale selle on jaeklientide kontode ja nende portfelli suurus oluliselt ja dünaamiliselt kasvanud, vaatamata turuprognoosile, mis nägi ette portfelli vähenemist. Seega ei pea pank ja Ungari ametiasutused jaehoiuseid ja jaeklientide kontosid käsitlevaid prognoose liiga optimistlikeks.
(57)
FHB likviidsuspositsiooni võib aga lugeda pidevalt stabiilseks tulenevalt muu hulgas asjaolust, et see peab vastama reitinguagentuuride kehtestatud likviidsusnõuetele. Panga likviidsus oli stabiilne isegi kriisi kõige raskematel aegadel, mida kinnitab Ungari keskpanga juhi 19. märtsi 2009. aasta kiri rahandusministrile.
(58)
Panga varade kvaliteedi nõrgenemine kriisi ajal tulenes peamiselt pigem Ungari makromajanduslikust olukorrast, kodumajapidamiste sissetulekute vähenemisest, tööhõive määra vähenemisest ja tööpuuduse määra kasvust, mitte Šveitsi frangi kasvutrendist Ungari forinti suhtes. Kuigi FHB algatas mitu kava, mille eesmärk oli tegeleda raskustes olevate võlgnike probleemidega, paraneb laenuportfelli kvaliteet kestvalt eeskätt tänu majanduslikule elavnemisele ja paranenud majandusnäitajatele. Ungari keskpanga ja Ungari valitsuse majandusprognoosid 2011. aastaks näevad ette sisemajanduse koguprodukti (edaspidi „SKP”) kasvu, tööhõive järkjärgulist paranemist ja madalamat tööpuuduse määra, millel on tõenäoliselt oluline mõju FHB laenuportfellile.
7.2. KULUDE JAGAMINE
(59)
Ungari ametiasutused märgivad, et FHB sõlmis lepingud Allianz Banki ja Allianz Hungaria Insurance'iga pärast seda, kui FHB oli 19. veebruaril 2010 maksnud riigile täielikult tagasi kogu aktsiate emiteerimise aegse väärtuse ja võtnud tagasi rekapitaliseerimise käigus emiteeritud aktsiad. FHB lepingud Allianziga sõlmiti 2010. aasta juunis ja juulis ning ostmine toimus 2010. aasta septembris. Sel ajal ei olnud FHB käsutuses riigilt saadud vahendeid. Seega ei saanud FHB kõnealust ostu rahastada veebruaris 2010 tagasi makstud rekapitaliseerimise summast. Ettevalmistavad analüüsid ja läbirääkimised FHB ja Allianzi vahel algasid alles pärast seda, kui riigi antud laen oli tagasi makstud. Lisaks oli ostuhind, mida FHB maksis Allianz Banki eest (arvestades ka omaaktsiate väärtust), umbes 3,3 miljardit Ungari forintit, samas kui Allianz Banki omakapital oli 30. septembri 2010. aasta seisuga ligi 14 miljardit Ungari forintit. Seega ei olnud FHB-l Allianz Banki ostmiseks kapitali vaja ja tehing ei vähendanud FHB omakapitali.
(60)
Lisaks näitab asjaolu, et abi piirdus minimaalse vajaliku summaga, see, et FHB kapitali adekvaatsuse määr, mis oli 2008. aastal 11,3 %, jõudis 12 % suuruse kapitali adekvaatsuse piirmäärani, mille komisjon oli tagatis- ja kapitaliseerimiskavas heaks kiitnud, alles pärast rekapitaliseerimist.
(61)
Ungari ametiasutused märgivad samuti, et FHB ei ole mitu aastat järjest dividende maksnud ning on tagasi ostnud omakapitali koguväärtusega võrreldes ainult väikese osa oma aktsiatest. Järelikult, kuna omanikele ja aktsionäridele tagasi makstud vahendite summa on viimastel aastatel olnud väike, on asjakohane kulude jagamine tagatud.
7.3. KONKURENTSIMOONUTUSTE PIIRAMISE MEETMED
(62)
Lisaks nendele konkurentsimoonutuste piiramise meetmetele, mida komisjon nimetas oma otsuses, märgivad Ungari ametiasutused ära lisameetmed, mis on seotud tagatis- ja rekapitaliseerimiskavaga ning FHB ja Ungari riigi vahelise rekapitaliseerimislepinguga:
-
riigil on eriline vetoõigus dividendimaksete ja ostude suhtes (14) ja
-
pank peab rakendama mõningaid piiranguid seoses oma juhtivtöötajate palga, tasustamise ja hüvitistega kuni Ungari riigi huvi lõppemiseni (15).
(63)
Ungari ametiasutused märgivad, et nemad tõlgendavad riigiabi eeskirju nii, et need tegevust reguleerivad meetmed ja muud konkurentsi moonutamist piiravad meetmed on või olid FHB-le kohustuslikud niikaua, kuni riik oli panga aktsionär.
(64)
Peale eespool nimetatud meetmete võttis FHB endale täiendavaid kohustusi rekapitaliseerimislepingu punktis 3.8, milles on ette nähtud, et rekapitaliseerimist tuleb kasutada järgmiste eesmärkide saavutamiseks:
-
FHB peab suurendama kapitali FHB Commercial Bankis;
-
rekapitaliseerimine peab aitama kaasa Ungari hüpoteegiga tagatud vekslite ja laenude turu stabiliseerimisele ning rahastama jaeklientidele ja VKEdele antavate laenude arengut;
-
rekapitaliseerimine peab parandama FHB stabiilsust ja tugevdama selle aktiivset kohalolu kapitaliturul, aidates nõnda kaasa investorite usalduse taastamisele;
-
FHB peab osalema eespool nimetatud turusegmentide konsolideerimises;
-
FHB peab optimeerima oma rahastamisstruktuuri (kohustuste struktuuri);
-
FHB peab laiendama oma tegevusvahendeid, mida on vaja selleks, et tõrjuda makrotasandi (vahetuskursist tulenevate) riskide äärmuslikku mõju kapitali poolel.
(65)
Vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele, ei püütud FHB rekapitaliseerimisega moonutada konkurentsi FHB Commercial Banki tegevuse laiendamise teel. Kapitalisuurendus viimati nimetatud ettevõtjas kujutas endast rekapitaliseerimislepingus võetud kohustust. FHB Commercial Banki põhitegevus, mida on samuti toetatud riigipoolse rekapitaliseerimise kaudu rahastatud 25 miljardi Ungari forinti suuruse kapitalisuurendusega, on jäänud alles. Äriklientidele antavate laenude portfell on pidevalt kasvanud, kuid mitte rohkem selle varasemast kasvutrendist.
(66)
Ungari ametiasutused on seisukohal, et eespool esitatud kaalutlused näitavad, et komisjoni kokkuvõtlik hinnang konkurentsimoonutuste piiramise meetmete kohta ning tema väide, et „need meetmed on väga piiratud”, on alusetud. Seetõttu toonitavad nad, et rekapitaliseerimisleping vastas nii stabiliseerimisseaduses kui ka asjakohastes komisjoni teatistes kehtestatud kriteeriumidele.
VIII. ABI HINDAMINE
8.1. ABI OLEMASOLU
(67)
Komisjon oli juba 24. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsuses seisukohal, et nii rekapitaliseerimine kui ka FHB-le laenu kujul antud likviidsustoetus kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (16). Ei Ungari riik ega FHB ei esitanud argumente selle järelduse kahtluse alla seadmiseks.
8.2. ABI ÕIGUSPÄRASUS
(68)
Komisjon on juba märkinud 24. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsuses, et FHB rekapitaliseerimine ei vastanud tagatis- ja rekapitaliseerimiskava tingimustele. See ei järginud eelkõige nõudeid, mida tuleb täita siis, kui kapitalisuurendus ületab 2 % abisaaja riskiga kaalutud varadest. Meetmest oleks seega tulnud komisjonile eraldi teatada kooskõlas tagatis- ja rekapitaliseerimiskava tingimustega ja ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3.
(69)
Selle tulemusena andis Ungari FHB-le ebaseaduslikku abi rekapitaliseerimise kujul, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.
8.3. ABI SUURUSE MÄÄRAMINE
(70)
FHB ümberkorraldamise raames tuleb arvesse võtta kõiki tema kasuks võetud meetmeid. Seega tuleb kokkusobivuse hindamisel arvesse võtta nii 30 miljardi Ungari forinti suurust rekapitaliseerimist kui ka 120 miljardi Ungari forinti suurust likviidsuslaenu.
8.4. ABI KOKKUSOBIVUS
8.4.1. Õiguslik alus
(71)
Nagu komisjoni 24. jaanuari 2011. aasta otsuses on juba märgitud, leiab komisjon finantsturgudel valitsevaid erilisi asjaolusid arvestades, et meetmeid võib uurida ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, mis sätestab, et „[s]iseturuga kokkusobivaks võib pidada: […] abi […] mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Kuna käesoleva otsuse eesmärk on hinnata FHB-le antud abi ja tema ümberkorraldamiskava, peab komisjon kohaseks põhineda oma hinnangus teatistele, mis käsitlevad riigiabi eeskirjade kohaldamist finantssektoris kriisi ajal (17). Panga ümberkorraldamiskava hindamisel on aluseks võetud eeskätt ümberkorraldamisteatis (18).
8.4.2. Ümberkorraldamiskava kokkusobivus
8.4.2.1. Asutuse pikaajalise elujõulisuse taastamine
(72)
Menetluse algatamise otsuses (19) väljendas komisjon kahtlusi nende eelduste usaldusväärsuse kohta, mida FHB oma finantsprognoosides kasutas. Komisjon märkis, et ümberkorraldamiskavas, mille FHB 2010. aasta septembris esitas, ei ole seletatud, miks need eeldused peaksid olema õiged. Peale selle, kuna finantsprognoosides ei näi olevat arvesse võetud Allianz Banki ostmise ja Allianz Hungaria Insurance'iga sõlmitud lepingu tagajärgi, ei saanud komisjon esitatud prognoose endiselt kehtivaks pidada. Komisjon avaldas ka kahtlust panga eelduste kohta, mis tuginesid suurele hoiuste kasvule.
(73)
Lisaks avaldas komisjon muret ka panga pikaajalise elujõulisusega seoses, arvestades FHB ärimudelit, mis oli haavatav likviidsuskriisi suhtes, kuna pank on tugevalt seotud hulgirahastamisega ja hoiuste osa on väike. Komisjon leidis, et panga 2010. aasta septembris esitatud ümberkorraldamiskavas ei olnud piisavalt üksikasju panga pikaajalise jätkusuutliku rahastamise kohta, kuna selles keskenduti kapitali perspektiivile.
(74)
Panga ümberkorraldamiskava kohta 2011. aasta oktoobris esitatud lisateabe põhjal märgib komisjon, et 2010. aasta septembri ümberkorraldamiskava finantsprognoosid põhinevad kindlatel ja usaldusväärsetel eeldustel. Ajakohastatud teave, mis sisaldas Allianz Banki ostu, näitab panga jae- ja äriklientide hoiuste kasvu, mis tuleneb Allianz Bankilt omandatud kontodest. See ost toetab hoiuste kasvu kohta püstitatud eeldusi.
(75)
Komisjon märgib samuti heakskiitvalt, et hoiuste kasv aitab kaasa panga rahastamisallikate mitmekesistumisele, hüpoteegiga tagatud võlakirjade suhtelise osakaalu vähenemisele rahastamise jaotuses ja sellele, et pank sõltub vähem hulgirahastamisest. Esitatud teabe kohaselt on hulgirahastamise osa (st emiteeritud võlakirjade summa, pankade hoiused ja hüpoteegiga tagatud võlakirjade osa, mida ei kasutata laenude refinantseerimiseks) vähenenud: kui 31. detsembril 2009 moodustas see panga kohustuste kogusummast [35-30 %], siis 31. detsembril 2010 oli selle määr [30-25 %]. Tulenevalt sellest, et panga rahastamise jaotust tasakaalustati niiviisi hoiuste osakaalu tõusu kasuks, on panga keskmine rahastamiskulu (mida arvutatakse kohustuste kogusumma intressikuludena) paranenud: [7-6,5] baaspunktilt 31. detsembril 2009 on see langenud [6-5,5] baaspunktini 31. detsembril 2010. Ka varade tootlus on paranenud: kui 2009. aastal oli see [0,90-1 %], siis 2010. aastal oli see [1,05-1,10 %]. Seda positiivset suundumust kinnitab panga prognoos varade tootluse kohta, mis põhistsenaariumi puhul stabiliseerub 2014. aastal [1,05-1,2 %] juures ja on stressistsenaariumi puhul [0,9-1,05 %]. 2014. aastal on prognoositav omakapitali tootlus põhistsenaariumi puhul [11-13 %] ja stressistsenaariumi puhul [10-12 %].
(76)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon samuti muret selle üle, kas meetmed, mis Ungari ametiasutused nägid sel ajal ette selleks, et tegeleda FHB avatusega riskidele, mis olid seotud Ungari kinnisvaraturuga ja vääringu negatiivses suunas kõikumisega, olid piisavad. Teabe alusel, mis Ungari esitas 9. detsembril 2011, märgib komisjon aga heakskiitvalt, et FHB on astunud vajalikud sammud selleks, et oluliselt vähendada oma osalust hüpoteegiga tagatud võlakirjade turul (20). Samuti on pank märkimisväärselt suurendanud jaeklientidele antavate laenude osakaalu: kui 2009. aastal oli see [3-5 %], siis 2011. aastal oli see [9-11 %]. Komisjon märgib veel, et nendele positiivsetele suundumustele aitas oluliselt kaasa „Allianzi tehing” (21). Seoses panga avatusega vääringu negatiivses suunas kõikumisega seotud riskidele, siis FHB on võtnud endale kohustuse laiendada oma tegevusvahendeid, mida on vaja selleks, et tõrjuda valuutavahetuskursist tulenevate riskide äärmuslikku mõju kapitali poolel, ning seda kohustust võib pidada komisjoni kahtluste hajutamiseks sobivaks, (22) sest see annab pangale võimaluse kaotada või maandada valuutavahetuskursist tulenevaid riske, mida põhjustavad välisvaluutas tehtavad tehingud.
(77)
Seega leiab komisjon, et ajakohastatud ümberkorraldamiskava, milles on arvesse võetud Allianz Banki tehingut, esitab põhjendused konkreetsete FHB finantsprognooside sihttasemete kohta ja aitab kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamisele.
8.4.2.2. Panga omapanus (kulude jagamine)
(78)
Komisjon märgib heakskiitvalt, et rekapitaliseerimise summa maksti juba 19. veebruaril 2010 riigile täielikult tagasi, nii et see toimus vähem kui aastase ajavahemiku jooksul, ning pank maksis abisumma tagasi omavahendeid kasutades. FHB kasutas omavahendeid ka keskmise pikkusega riigilaenu nelja osamakse maksmiseks, mis tuli tasuda 11. veebruaril 2011, 11. mail 2011, 11. augustil 2011 ja 11. novembril 2011.
8.4.2.3. Ümberkorraldamise kulude piiramine, hüvitis
(79)
Komisjon kiidab heaks rekapitaliseerimise summa kiire tagasimaksmise riigile. Lisaks parandab Allianz Banki omandamine FHB poolt panga likviidsusprofiili, tõstes jae- ja äriklientide hoiuste summat. Järelikult on see ost panga äriplaani oluline osa ja aitab kaasa selle pikaajalisele kasumlikkusele. Seega ei saa asuda seisukohale, et FHB-le antud abi kasutati tegevuse arendamiseks uutes tegevusvaldkondades, kuna Allianz Bank ja FHB tegutsevad mõlemad samadel jae- ja kommertsturgudel. Selle tulemusena leiab komisjon, et Allianz Bank Ltd ostmine FHB poolt on kohane meede panga pikaajalise elujõulisuse säilitamiseks.
(80)
Veel märgib komisjon, et Ungari ametiasutuste esitatud teave hajutab kahtlused, mida komisjon väljendas 24. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsuses seoses sellega, kas Allianz Banki ostmine toimus suures osas riigi kulul. Allianz Banki lõplik ost toimus 30. septembril 2010 pärast rekapitaliseerimise tagasimaksmist riigile19. veebruaril 2010. Tagasimaksmata laenusumma kohta märgib komisjon heakskiitvalt, et pank on alates veebruarist 2011 juba tagasi maksnud neli laenu osamakset (23). Komisjoni hinnangut ei muuda „puuduva” rekapitaliseerimishüvitise, st summa, mida FHB algselt ei maksnud, arvesse võtmine, kuna selle makse summa oli umbes 1,6 miljardit Ungari forintit (põhjendus 40) ja Allianz Banki eest makstud hind oli 3,3 miljardit Ungari forintit (põhjendus 60).
(81)
Abimeetmete eest makstava hüvitise kohta märgib komisjon heakskiitvalt, et FHB ja Ungari valitsus sõlmisid 15. detsembril 2011 lepingu, millega FHB nõustus maksma riigile lisahüvitist summas 1,6 miljardit Ungari forintit. Lisaks oktoobris 2010 tehtud 890 miljoni Ungari forinti suurusele maksele vastab kogusumma, mida FHB on Ungari riigile rekapitaliseerimise eest maksnud, 10,49 % suurusele hüvitisemäärale, mis on kooskõlas tagatis- ja rekapitaliseerimiskavaga.
(82)
Komisjon märgib heakskiitvalt, et pank maksis riigipoolse rekapitaliseerimise summa tagasi vähem kui aasta jooksul (st pank rekapitaliseeriti 23. märtsil 2009 ja riigile maksti tagasi 19. veebruaril 2010).
(83)
Keskmise pikkusega laenult, mida pank likviidsuskava alusel sai, võetakse intresse, mille määraks on kahest järgmisest väärtusest suurem: i) IMF-i arvestusühik (edaspidi „SDR”) + 345 baaspunkti ja ii) 12-kuuline pankadevaheline intressimäär (edaspidi „IBOR”) + 100 baaspunkti + 123,5 baaspunkti (vastates kuu keskmisele 3,79-4,08 %), kooskõlas likviidsuskavas ette nähtud tingimustega.
(84)
Keskmise pikkusega riigilaenu lepingus on ette nähtud selle tagasimaksmine […] alates 11. veebruarist 2011. Ungari ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on FHB maksnud neli laenu osamakset, mis tuli maksta 11. veebruaril 2011, 11. mail 2011, 11. augustil 2011 ja 11. novembril 2011. Komisjon märgib heakskiitvalt, et FHB on seni viivitusteta täitnud oma keskmise pikkusega laenuga seotud maksekohustusi. Komisjonil ei ole põhjust kahelda, et laen makstakse lõpptähtajaks täielikult ja õigeaegselt tagasi.
(85)
Seda hinnangut kinnitavad FHB head tulemused vaatamata Ungari pangandussektoris valitsevatele raskustele ning panga suhteliselt kõrge esimese taseme põhiomavahendite määr (2008. aasta lõpus 12 %, see kasvas 16,9 %ni pärast rekapitaliseerimist 2009. aastal ja oli pärast riigi kapitali tagasimaksmist jätkuvalt kõrge, st 10,5 %). Sel ajal oli Ungari pankade suhtes kehtiv kapitalinõue 8 %. Vastupidi mõnele teisele temasarnasele asutusele, suutis pank säilitada oma tugeva kapitalipositsiooni (2009. aasta märtsis pärast rekapitaliseerimise tagasimaksmist riigile oli kapitali adekvaatsuse määr 10,5 %). Lisaks säilitas ta agentuuri Moody's reitingu Baa3, mis jääb veel investeerimisjärgu kategooriasse.
(86)
Neid asjaolusid arvestades usub komisjon, et FHBd tabasid raskused üksnes ajutiselt ja mitte põhjapanevalt. Seetõttu leiab ta, et panga makstud hüvitis on piisav, kuna see vastab põhimõtteliselt usaldusväärselt pangalt nõutavale hüvitisele.
(87)
Kuna Ungari jätkuvad raskused ei ohustanud panga elujõulisust, ei nõua komisjon, et riigile makstaks täiendavat hüvitist.
(88)
Lisaks oli intressitasu, mida FHB maksis riigile keskmise pikkusega laenu eest (vt põhjendus 84) kooskõlas likviidsuskavas ette nähtud tingimustega. Seega leiab komisjon, et mõlema abimeetme eest saadud tasu on kohane.
(89)
Komisjon märgib samuti heakskiitvalt, et pank ei maksnud aastate 2009 ja 2010 eest oma lihtaktsiatelt dividende. Samuti rakendas FHB kuni Ungari riigi huvi lõppemiseni mõningaid piiranguid oma juhtivtöötajate palga, tasustamise ja hüvitiste suhtes.
(90)
Seega leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava tagab panga, aktsionäride ja juhatuse piisava omapanuse ümberkorraldamiskuludesse.
8.4.2.4. Konkurentsimoonutuste parandamise meetmed
(91)
Komisjon märgib, et panga ümberkorraldamiskavas sisalduvad konkurentsimoonutuste piiramise meetmed on piiratud. Esiteks ei võeta struktuurimeetmeid. Teiseks kohaldatakse ümberkorraldamiskavas sisalduvaid tegevust reguleerivaid meetmeid üksnes senikaua, kuni pank saab riigilt kapitalisüsti. Kolmandaks kommenteerib komisjon heakskiitvalt, et FHB on seni viivitusteta täitnud oma keskmise pikkusega laenuga seotud maksekohustusi. Komisjonil ei ole põhjust kahelda, et pank suudab laenu lõpptähtajaks täielikult ja õigeaegselt tagasi maksta. Neljandaks ei ole FHB turupositsioon Allianz Banki ostmisest saadik oluliselt muutunud (turuosad enne ostmist [3-3,3 %] ja pärast ostmist [3,4-3,6 %]), mis kinnitab komisjonile, et sellel ostul on konkurentsimoonutustele piiratud mõju.
(92)
Tegevust reguleerivad meetmed piirduvad järgmiste meetmetega:
-
pank ei järgi agressiivseid äristrateegiaid;
-
pank ei tohi investeerida uutesse tegevusvaldkondadesse, välja arvatud juhul, kui need investeeringud kiideti heaks enne rekapitaliseerimislepingule alla kirjutamist;
-
pank peab vältima riigiabi turustamist.
(93)
Komisjon ei leia, et teisi rekapitaliseerimisega seostatud tegevust reguleerivaid meetmeid, mida Ungari ametiasutused nimetasid vastuses 27. jaanuari 2011. aasta menetluse algatamise otsusele, saaks pidada abi põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramise meetmeteks.
(94)
Siiski, arvestades seda, et FHB suurus Ungari jae- ja kommertsturgudel on piiratud (turuosa jae- ja äriklientide hoiuste turgudel vastavalt ([0,9-1,08 %] ja [0,5-0,9 %]), ning asjaolu, et pank maksis riigi tehtud kapitalisüsti tagasi vähem kui aastaga pärast selle tegemist, on komisjon arvamusel, et konkurentsimoonutused on piiratud ulatusega. Pealegi, arvestades, et FHB on likviidsuskava alusel juba tagasi maksnud keskpika riigilaenu neli osamakset, ei ole komisjonil põhjust kahelda, et pank tasub laenu täies ulatuses ja õigeaegselt.
(95)
Peale selle on riigile makstud hüvitis kooskõlas rekapitaliseerimis- ja tagatiskavaga ning on seega kohane, nagu on nõutud ümberkorraldamisteatise punktis 34.
KOKKUVÕTE
(96)
Komisjon leiab, et Ungari ametiasutuste esitatud teabe ja käesoleva otsuse IV jaos kirjeldatud FHB ajakohastatud ümberkorraldamiskava põhjal on likviidsuse toetamiseks antud laenu ja rekapitaliseerimise kujul rakendatud toetusmeetmed siseturuga kokkusobivad vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b ning täidavad ümberkorraldamisteatise nõudmisi elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste leevendamise valdkonnas.
(97)
Ungari on erandkorras nõustunud sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles, mis on otsuse ainus autentne keel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Meetmed, mida Ungari rakendas ettevõtja FHB Jelzálogbank Nyrt suhtes ja mis koosnesid 120 miljardi Ungari forinti (umbes 410 miljoni euro) suuruse keskmise pikkusega riigilaenu andmisest 25. märtsil 2009, lõpptähtajaga 11. november 2012, ning rekapitaliseerimisest 30 miljardi Ungari forinti (umbes 100 miljoni euro) ulatuses, milleks kasutati spetsiaalseid dividendide saamise eelisaktsiaid ja ühte hääleõigusega aktsiat, mis anti 31. märtsil 2009, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobivad.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.
Brüssel, 22. veebruar 2012