ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
KOMISJONI OTSUS,
23. märts 2011,
riigiabi C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/524/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
4. augusti 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. augustil 2000, teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH 35 % suuruse osatähtsusega investeerimisabi integreeritud puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Kavandatud abi registreeriti numbri N 517/2000 all.
(2)
Pärast lisateabe saamist võttis komisjon 25. juulil 2001 ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondlikku abi andmist käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (3) (edaspidi „1998. aasta raamprogramm”) alusel vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid 35 % suuruse abi osatähtsuse kohta.
(3)
Üldkohus tühistas kõnealuse komisjoni otsuse 1. detsembri 2004. aasta otsusega kohtuasjas T-27/02: Kronofrance vs. komisjon (4).
(4)
Seepärast peab komisjon tegema Saksamaa 7. augusti 2000. aasta teate alusel uue otsuse.
(5)
Komisjon küsis 17. detsembri 2004. aasta kirjaga Saksamaalt, kas ta soovib kõnealuse komisjoni otsuse tühistamise tõttu oma 7. augusti 2000 teadet täiendada. Komisjon saatis selle kohta 3. märtsil 2005 meeldetuletuskirja. Saksamaa vastas 23. märtsi 2005. aasta kirjaga, kuid ei esitanud lisateavet.
(6)
Saksamaa andis kõnealuse abi 2000. aasta veebruaris eeldusel, et komisjon selle heaks kiidab. Pärast komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsust mitte esitada vastuväiteid alustas Saksamaa abi väljamaksmist.
(7)
25. juuli 2001. aasta otsuse tühistamisega Üldkohtu poolt taastati otsuse-eelne õiguslik olukord ning järelikult puudus Saksamaal ka komisjoni heakskiit kavandatud abi osatähtsusele (5). Seetõttu kandis komisjon kõnealuse juhtumi ebaseaduslikult antud riigiabi registrisse numbri NN 18/05 all.
(8)
Komisjon teavitas 20. juuli 2005. aasta kirjaga Saksamaad oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.
(9)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi.
(10)
Komisjon sai märkusi ühelt huvitatud isikult. Ta edastas need Saksamaale ja andis talle ka võimaluse neile vastata; Saksamaa esitas oma märkused 24. oktoobri 2005. aasta ja 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga.
(11)
Saksamaa taotles 28. veebruari 2006. aasta kirjaga ametliku uurimismenetluse peatamist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artikli 7 lõike 6 kolmanda lause alusel, kuna Saksamaa ja Glunz AG olid esitanud Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas Kronofrance v. komisjon (liidetud kohtuasjad C-75/05 P ja C-80/05 P).
(12)
Komisjon nõustus 9. märtsi 2006. aasta kirjas ametliku uurimismenetluse peatamisega kuni Euroopa Kohtu otsuse tegemiseni liidetud kohtuasjades C-75/05 P ja C-80/05 P: Saksamaa jt vs. Kronofrance.
(13)
Euroopa Kohus jättis 11. septembri 2008. aasta otsusega (8) Üldkohtu otsuse jõusse. Seejärel jätkus juhtumi C 28/05 ametlik uurimismenetlus.
(14)
Saksamaa esitas lisateabe 4. augusti 2009. aasta kirjaga ja vastusena komisjoni teabenõudele ka 19. juuli 2010. aasta kirjaga.
II. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. ABIMEEDE
(15)
29. veebruaril 2000 otsustas Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investeerimisabi puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Abi kogusumma oli 69 797 988 eurot.
(16)
Vastavalt 4. augusti 2000. aasta teatele anti kõnealune abi toetuse kujul 46 201 868 euro ulatuses vastavalt komisjoni heakskiidetud Saksamaa „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava 28. raamprogrammile (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) (9). See toetus moodustab 23,17 % abikõlblike kulude kogusummast.
(17)
Lisaks anti 1999. aasta investeerimistoetuste seaduse (Investitionszulagengesetz) (10) alusel investeerimistoetust, mille komisjon kiitis heaks 23 596 120 euro ulatuses. See investeerimistoetus moodustab 11,83 % abikõlblike investeerimiskulude kogusummast.
(18)
Saksamaa esitatud teabe kohaselt on ta juba välja maksnud […] (11) eurot abi vastavalt „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” 28. raamprogrammile ning […] eurot investeerimisabi. Seega on Saksamaa jõudnud abisaajatele juba välja maksta […] eurot abi (heakskiidetud 69 797 988 euro suurusest kogusummast).
2.2. ABISAAJAD
(19)
Abisaajaid on kaks.
(20)
Üks abisaaja on Hammis (Nordrhein-Westfalen) asuv ettevõte Glunz AG (edaspidi „Glunz”), mis asutati 1932. aastal ja mis kauples tollal puiduga. Alates 1960. aastatest valmistab ja müüb kõnealune ettevõtja vaid puitlaastplaate, keskmise tihedusega puitkiudplaate - MDF-plaate (medium density fibre board), orienteeritud kihtidega plaate - OSB-plaate (oriented strand board) ja vineeri. Abimeetmest teatamise ajal kuulus 96,03 % Glunzi aktsiatest ettevõtjale Tableros De Fibras S.A. (edaspidi „TAFISA”), mis kuulub Portugali kontserni SONAE.
(21)
Teine abisaaja on täielikult TAFISA omandis olev ettevõtja OSB Deutschland GmbH (edaspidi „OSBD”), mis kuulub Glunziga samasse kontserni, kuna mõlemad äriühingud on TAFISA tütarettevõtjad. OSBD asutati 16. juulil 1999 ning pärast Nettgau investeerimisprojekti lõpetamist hakkas ta valmistama ja müüma OSB-tooteid.
2.3. INVESTEERIMISPROJEKT
(22)
Investeeringute tegemise koht asub Nettgaus (Saksi-Anhalt), mis on abikõlblik piirkond ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses ning kus abimeetmest teatamise ajal kehtis suurettevõtjatele uute investeeringute toetuseks antava abi 35 % suurune suurim lubatud brutoosatähtsus.
(23)
Glunz ja OSBD rajasid kahest omavahel seotud tehasest koosneva integreeritud puidutöötlemiskeskuse maa-alale, mida seni ei oldud tööstuslikul eesmärgil kasutatud. Esimeses tehases, mis kuulub OSBD-le, toodetakse OSB-plaate ja teises, Glunzile kuuluvas tehases puitlaastplaate. Saksamaa sõnul seob mõlema tehase tootmisüksusi omavahel ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Keskjuhatus juhib mõlemat tehast muu hulgas ka turunduse, hangete ja müügi valdkonnas.
(24)
Saksamaa esitatud teabe kohaselt annab optimaalse ülesehitusega tehas ja ühine tehniline infrastruktuur Glunzi ja OSBD integreeritud puidutöötlemiskeskusele mitu eelist, millest olulisim on seotud valmistatud puitplaatide töötlemisega. See võimaldab puidusortimendi optimaalset kasutust, tooraine paremat ärakasutamist ja materjali ettevõttesisest taaskasutust.
(25)
Vastavalt 7. augusti 2000. aasta teatele anti abi nii OSB-tehasele kui ka puitlaastplaaditehasele. OSB-tehasele ette nähtud abi oli 28,61 miljonit eurot 81,8 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist ja see vastab 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele. Puitlaastplaaditehasele anti 117,6 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist 41,18 miljonit eurot, mis vastab samuti 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele.
(26)
Abimeetmest teatamise ajal eeldas Saksamaa, et Nettgau integreeritud puidutöötlemiskeskuses luuakse 355 alalist töökohta, neist 234 puitlaastplaaditehases ja 121 OSB-tehases. Asjaomases abikõlblikus piirkonnas pidi veel loodama 520 kaudset töökohta, millest 33 olid mõeldud olemasolevate töökohtade tagamiseks. Nettgau uus investeerimisprojekt pidi ellu viidama ajavahemikus 2000. aasta jaanuarist kuni 2002. aasta lõpuni ning tootmine pidi algama 2001. aastal. Kahe aastaga pidi tehas täielikult tööle hakkama.
(27)
Uue OSB-tehase 2002. aasta tootmisvõimsuseks prognoositi […] m3. TAFISA kontserni OSB-toodete toodangu maht oli 1999. aastal […] m3.
(28)
Glunzi puitlaastplaatide toodang oli 1999. aastal […] m3. Saksamaa esitatud teabe kohaselt pidi kogutootmisvõimsus suurenema kuni […] m3-ni ja seda tänu Nettgau tehase […] m3 suurusele tootmisvõimsusele.
III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(29)
1998. aasta raamprogrammi kohaselt määratakse abi suurim lubatud osatähtsus kindlaks sellise arvutuse teel, mis hõlmab mitme hindamisteguri kohaldamist, sh sellise teguri kasutamist, mis iseloomustab konkurentsiolukorda asjaomases majandussektoris (tegur T) ja millel on neli väärtust: 0,25, 0,5, 0,75 või 1. Väärtusega 1 saab hinnata ainult sellist olukorda, kus asjaomases majandussektoris (NACE klassifikaatori madalaimal tasemel) ei ole tootmisvõimsuse ülejääki (ülevõimsuse kriteerium) ja/või kus asjaomane turg (asjaomase toote või selle asendustoote tähenduses) ei ole suhtelises languses (langeva turu kriteerium).
(30)
Komisjon avaldas oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta kahtlust sellise turu määratluse suhtes, kuhu kuulub OSB-plaat, mistõttu ta ei suutnud konkurentsiteguri T kindlaksmääramisega seoses tuvastada, kas turg on languses või mitte.
IV. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(31)
Komisjon sai 22. novembril 2005 ühised märkused (12) abisaajate konkurentidelt, kes kuuluvad kontserni KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance S.A.).
(32)
Oma märkustes väidavad kontserni KronoGroup liikmed, et asjaomast turgu tuleks piirata OSB-plaadi ja okaspuuvineeriga. Lehtpuuvineer on palju kallim ja seda kasutatakse ennekõike sellistes valdkondades (mööblitööstus ja siseviimistlus), kus OSB-plaati ja okaspuuvineeri üldse või peaaegu üldse ei kasutata. Selle väite toetuseks osutavad nad Jaakko Pöyry uuringule (13) ja Finnish Forest Research Institute’i avaldatud artiklile.
(33)
KronoGroup esitas veel teisigi väiteid, mida võib kokku võtta järgmiselt.
(34)
KronoGroup väidab, et languses oleva turu kindlakstegemiseks oleks komisjon pidanud lähtuma 1999. aastale eelnenud perioodi andmetest, kuna need andmed olid juba olemas ajal, mil tehti esialgne heakskiitev otsus (juuli 2001), mille Üldkohus hiljem tühistas. KronoGroup väidab ka, et ajavahemikus 1995-1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine negatiivne kasvumäär -4,626 %. Ta märgib siiski, et ajavahemikus 1994-1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine positiivne kasvumäär 0,456 % (mis oli igal juhul madalam kogu EMP töötleva tööstuse kasvumäärast).
(35)
KronoGroup väidab, et kogu projekti suhtes ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud eraldi hindama OSB-tehasele ja puilaastplaaditehasele antud abi, kuna mõlemad investeeringud, tootmisüksused ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad. See oleks tähendanud ka mõlema tehase kõikide hindamistegurite eraldi arvutamist.
(36)
KronoGroup lisab, et Nettgau investeerimisprojekti elluviimise ajal sulges Glunz oma puitlaastplaaditehase Sassenburgis (mis asub kõigest 30 km kaugusel, ent teisel liidumaal - Alam-Saksis) (14). Ta tsiteerib ajaleheartiklit, mille kohaselt viidi kogu Sassenburgi tehase personal üle uude Nettgau tehasesse. See on aga vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua uusi töökohti asjaomase piirkonna kohalikele elanikele, mistõttu neid töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel vastavalt 1998. aasta raamprogrammile (mõlemad sõltuvad investeeringu tulemusena loodud töökohtade arvust).
(37)
Lõpuks märgib KronoGroup, et vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2 oleks komisjon pidanud abi ajutiselt tagasi nõudma (ebaseadusliku abi tagastamise korraldus), kuna Glunz ja OSBD said tänu osaliselt väljamakstud abile olulise konkurentsieelise.
V. SAKSAMAA MÄRKUSED
(38)
Saksamaa märkused võib kokku võtta järgmiselt.
5.1. MÄRKUSED ASJAOMASE OSB-PLAADI TURU MÄÄRATLUSE KOHTA
(39)
Saksamaa arvates koosneb asjaomane OSB-plaadi turg OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodetest, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Tegemist ei ole langeva turuga.
(40)
OSB-plaadi kasutusvaldkonnad vineeri asendustootena langevad suures osas kokku okaspuuvineeri peamiste kasutusvaldkondadega. OSB-plaati ei saa siiski selle tehniliste omaduste tõttu kasutada lehtpuuvineeri peamistes kasutusvaldkondades (mööblitööstus, ehitus ja transpordivahendite sisustus). Seega ei vasta OSB liigitamine lehtpuu- ja okaspuuvineeri koguturu alla asjaomaste turgude tegelikele tingimustele. Seda kinnitab ka Jaakko Pöyry koostatud 21. oktoobri 2005. aasta uuring.
(41)
Jaakko Pöyry hindab OSB-plaadi asenduspotentsiaali eelnimetatud kasutusvaldkondades protsentuaalselt järgmiselt: pakendid 40-60 %; piirded 70-80 %; katusesarikad 70-90 %; aluspõrand 50-80 %; sise- ja välisvooder 70-90 %.
(42)
OSB-plaadi pealispinna omaduste tõttu ei kasutata seda mööblitööstuses nähtavate osade valmistamiseks. OSB-plaadi pealispind ei ole visuaalselt atraktiivne, kuna seda valmistatakse orienteeritud puidukihtidest (oriented strands), mistõttu jääb see kare ja ebaühtlane. Seepärast ei saa OSB-plaati dekoratiivsetel eesmärkidel katta. OSB-plaat sobib vaid mööbli nähtamatute osade tootmiseks (nt pehme mööbli karkass). Mööbli nähtamatute osade tootmise valdkonnas ei suuda OSB-plaat siiski hinna poolest konkureerida oluliselt odavama vineeriga, mida selles valdkonnas põhiliselt kasutatakse.
(43)
Ehituses (raketised) on ülioluline, et betooni valamisel kasutatava raketise materjali pealispind oleks sile. Kuna OSB-plaati toodetakse viisil, millest tulenevalt jääb selle pealispind ebatasane, siis tuleb seda nähtavate betoontarindite valamiseks spetsiaalse kihiga katta, et betoontarindi pealispind jääks sile. Selline töötlemine on kulukas ja tõstab lõpptoote hinda. OSB-plaat suudaks vineeriga konkureerida vaid juhul, kui sellest valmistatud raketis oleks korduvalt kasutatav. Praktilistel põhjustel ei ole see siiski võimalik. Kuna ehitusel on neil plaatidel suur koormus, siis võib see pealispinda kahjustada. Pragunemisega kaasneb oht, et OSB-plaat kõverdub vee ja niiskuse toimel või deformeerub mõnel muul viisil. Seetõttu ei ole kvaliteetselt viimistletud OSB-plaadi korduskasutus võimalik. Lisaks on OSB-plaadi servad ebatasased ja niiskust imavad. Betoontarindi raketise materjal peab aga olema pragunemis- ja paindumiskindel. Sellest tulenevalt ei vasta OSB-plaat ehitustööstuses raketise materjalidele kehtestatud nõuetele. Seevastu sobib okaspuuvineer oma madala hinna ja sileda pealispinna poolest hästi kõnealuseks otstarbeks, mida tõendavad ka selle tegelikud tarbimismahud raketiste tegemisel.
(44)
Sile pealispind on oluline ka transpordivahendite tootmises ning seetõttu tuleb seal kasutatavaid plaate sageli spetsiaalse kihiga katta. OSB-plaadi katmine ei pruugi ilmtingimata olla praktiline mitmel põhjusel. Isegi kui OSB-plaati katta näiteks melamiinpaberiga, tuleneb selle ebatasasest pealispinnast kattekihi pragunemise oht. Tõstukiga laadimisel avaldatakse plaatide pealispinna teatavatele kohtadele survet. Sellisel juhul on oht, et niisketes või märgades oludes imbub vesi plaati, mille tulemusena võib plaat deformeeruda või kõverduda. Vastupidavat kattekihti saab tagada vaid kuluka viimistlemise tulemusena. OSB-plaadi pealispind ei ole piisavalt koormus- ja survekindel, et seda saaks kasutada transpordivaldkonnas, erinevalt lehtpuuvineerist, mis on tänu oma eriti tugevale pealispinnale suhteliselt kriimustus- ja koormuskindel.
(45)
OSB-plaadi asendatavus ühelt poolt okaspuuvineeri ja teiselt poolt lehtpuuvineeriga taandub peaasjalikult selle tehnilistele omadustele, kasutusvõimalustele ja hinna erinevusele lehtpuuvineeri hinnast. Kuigi lehtpuuvineer on kõikide tehniliste omaduste poolest parem nii okaspuuvineerist kui ka OSB-plaadist, ei ole see siiski konkurentsivõimeline neis kasutusvaldkondades, kus domineerivad OSB-plaat ja okaspuuvineer, ja seda hinnaerinevuse tõttu ühest küljest lehtpuuvineeri ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri vahel. Järelikult on ekslik arvata, et OSB-plaati saab asendada igat sorti vineeriga, sh lehtpuuvineeriga.
(46)
Omavahel kattuvad suures osas ühest küljest OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendite, piirete, katusesarikate, aluspõranda ning sise- ja välisvoodri turg ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turg. Mõlema turu määratlused ei kattu vaid ehituse (raketised) puhul. Selle jaoks on OSB-plaat sobimatu, samal ajal kui okaspuuvineer sobib selleks väga hästi ja seda tegelikult selles valdkonnas ka kasutatakse. Sisuliselt järeldub eeltoodust, et lehtpuuvineeri ei saa mingil juhul pidada OSB-plaadi turule kuuluvaks tooteks.
5.2. MÄRKUSED PUITLAASTPLAADI TURU ARENGU KOHTA
(47)
Saksamaa leiab, et puitlaastplaadi turu konkurentsitegur peaks olema 1. Seda turgu ei tohiks pidada langevaks, kuna see näitab tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses.
(48)
Saksamaa esitas selle väite toetuseks professor Stefan Collignoni (Harvardi ülikool, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) uuringu, mille kohaselt oli ajavahemikus 1972-2003 puitlaastplaadi turu pikaajaline kasv 36 % kiirem kui töötleva tööstuse kasv tervikuna. Saksamaa arvates ei saa puitlaastplaadi turu pikaajalist tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses arvesse võttes pidada seda langevaks turuks.
5.3. MÄRKUSED ABI OSATÄHTSUSE JAOTAMISE KOHTA ERI PROJEKTIOSADE VAHEL
(49)
Juhul kui komisjon peaks siiski leidma, et konkurentsitegur T on puitlaastplaadi turu puhul 0,75 ja OSB-plaadi turu puhul 1, tuleb Saksamaa arvates kindlaks määrata kogu Nettgau projekti suhtes kohaldatav ühtne abi osatähtsus, lähtudes mõlema tootmisüksuse, st OSB-plaadi ja puitlaastplaadi toodanguga seotud brutokasumist.
(50)
Brutokasum on summa, mille toode annab ettevõtja püsikulude katmiseks ja netokasumi saavutamiseks. Brutokasum on tootega otseselt seotud tulude ja muutuvkulude vahe.
(51)
Kui lähtuda brutokasumist, siis tuleb abi osatähtsus jaotada Nettgau investeerimisprojekti eri osade vahel vastavalt OSB-plaadi ja puitlaastplaadi kui toodete tegelikule panusele põhitegevusest saadavasse kasumisse.
5.4. MÄRKUSED KRONOGROUPI ÜLEJÄÄNUD VÄIDETE KOHTA
(52)
Saksamaa arvates oleks abimeetme hindamisel tulnud lähtuda asjaoludest, mis olid teada 7. augustil 2000, s.o meetmest teatamise ajal.
(53)
Saksamaa väitel tuleneb see nõue 1998. aasta raamprogrammi tõlgendusest. Seoses sellega osutab Saksamaa 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1, kus on sätestatud, et abi suurim lubatud osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi ülemmäära alusel, mis kehtib abimeetmest teatamise ajal. Lisaks tuleb vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 hinnata turuosa enne abitaotluse esitamist. 1998. aasta raamprogrammi lisa jaos „Järelkontroll” on sätestatud komisjoni võimalus kontrollida tagantjärele abimeetmest teatamisel esitatud teabe õigsust.
(54)
Saksamaa lisab, et abimeetmest teatamise ajal puudusid andmed 1999. aasta nähtava tarbimise kohta. 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.8 nõutud nähtava tarbimise viimase viie aasta keskmise kasvumäära kindlakstegemiseks on igal juhul vaja viimase kuue, mitte, nagu märgib KronoGroup, viie aasta nähtava tarbimise andmeid. See tuleneb asjaolust, et asjaomase aasta kasvumäär saadakse kahe järjestikuse aasta nähtava tarbimise võrdluse tulemusena.
(55)
Seoses väidetava töökohtade üleviimisega kinnitas Saksamaa Sassenburgi tehase sulgemist. Saksamaa sõnul oli Sassenburgi tehas Glunzi vanim puitlaastplaaditehas ning töötas märkimisväärse kahjumiga. Seega ei olnud tehasel enam võimalust oma tegevust jätkata ning see tuli sulgeda Nettgau uuest investeerimisprojektist olenemata. […] töölist, kes enne töötasid Sassenburgis, viidi üle Nettgausse (moodustades […] % sealsest tööjõust).
(56)
Oma vastuväidetes KronoGroupi märkustele leiab Saksamaa, et 1998. aasta raamprogramm nõuab üksnes seda, et uued töökohad loodaks asjaomases piirkonnas, ja mitte seda, et need töökohad tuleks täita sellest piirkonnast pärit töötajatega. Põhieesmärk on toetada asjaomase abikõlbliku piirkonna arengut.
(57)
Saksamaa sõnul viidi Sassenburgist Nettgausse üle ka osa masinatest, mida ei ole siiski arvestatud projekti abikõlblike kulude hulka, mistõttu pole ka nende üleviimine abi andmise seisukohast asjakohane. Kuna masinate arvestuslik väärtus on umbes […] eurot, siis moodustavad need igal juhul väga väikese osa kogu investeerimisprojektist.
VI. ABI HINDAMINE
(58)
Abi hindamisel tuleb lähtuda neist asjaoludest, arvandmetest ja olukordadest, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000. Kuna algse teatamise ja käesoleva otsuse tegemise vahepeal on aeg edasi läinud, siis pole välistatud, et olukord on muutunud, turg edasi arenenud ja projektiga seotud asjaolud välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Ometi ei saa komisjon seda oma hinnangus arvestada. Komisjon peab tegema otsuse põhimõtteliselt enne investeeringu tegelikku tegemist, tuginedes tulevikuväljavaadetele ja turuandmetele. Kui mõni aasta hiljem selgub, et näiteks turu areng on olnud teistsugune, ei ole abi osatähtsust võimalik siiski tagantjärele muuta. Ehkki komisjon peab tegema otsuse rohkem kui kümme aastat hiljem pärast abimeetmest teatamist, peab ta oma hinnangus igal juhul tuginema asjaoludele ja olukordadele, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal, ja mitte hilisemale teabele.
6.1. ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 KOHASE ABI OLEMASOLU
(59)
Kõnealune abi anti liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkt 2.1). Abiga anti Glunzile ja OSBD-le eelis, kuna vastasel juhul oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna asjaomaseid puitplaate transporditakse märkimisväärses koguses muudesse riikidesse, eksisteerib asjaomases puidutööstussektoris rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võib mõlemale ettevõtjale antud rahaline eelis moonutada konkurentsi viisil, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on Glunz AG-le ja OSBD-le antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2. TEATAMISKOHUSTUS
(60)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid teatama kõikidest abimeetmetest enne nende võtmist. Kavandatud abi anti kahe regionaalabi kava alusel, mille komisjon oli juba heaks kiitnud.
(61)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile ei kuulu heakskiidetud abikavade kohaldamisalasse siiski suurtele investeerimisprojektidele ette nähtud abi osatähtsus, kui asjaomane abi ületab teatava künnise.
(62)
Kavandatud abi kogusumma oli 69 797 988 eurot. Kui eeldada, et abi on seotud vaid ühe investeerimisprojektiga, siis on 1998. aasta raamprogrammi punkti 2.1 alapunkti ii kohane teatamiskohustus täidetud, kuna abi kogusumma ületab 50 miljonit eurot.
(63)
Nagu selgub käesoleva otsuse punktist 2.3, kirjeldas Saksamaa oma teates üksikasjalikult, et abi antakse ainult ühele investeerimisprojektile.
(64)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.2 teisele lõigule ei tohi investeerimisprojekti jagada kunstlikult osadeks, et hoiduda kõrvale teatamiskohustusest. Käesoleval juhul ei ole seda tehtud. Isegi kui eeldada, et tegu on kahe eraldi investeerimisprojektiga, tuleks investeerimisabi andmisest Glunzi tehasele ja OSBD tehasele ikkagi teatada.
(65)
Komisjon järeldab seega, et abist tuleb teatada ja seda tuleb hinnata vastavalt 1998. aasta raamprogrammile.
6.3. KOLM 1998. AASTA RAAMPROGRAMMI KOHAST HINDAMISKRITEERIUMI
(66)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomase abiandmisettepanekuga seotud abi suurima lubatud osatähtsuse kindlaksmääramiseks välja selgitama abi suurima osatähtsuse (regionaalabi ülemmäär), mida võib asjaomase abikõlbliku piirkonna ettevõtja saada vastavalt teatamise ajal kehtivatele heakskiidetud regionaalabi kavadele.
(67)
Kuna abist teatati 7. augustil 2000, siis tuleb kohaldada 2000.-2006. aasta regionaalabi kaarti (16). Nettgau (Saksi-Anhalt) on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a piirkond, mille regionaalabi ülemmäär oli teatamise ajal 35 % brutotoetusekvivalendist. Komisjon märgib, et kavandatud abi osatähtsus 35 % brutotoetusekvivalendist ei ületa kohaldatavat regionaalabi ülemmäära.
(68)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomasele projektile antava abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks kohaldama 35 % suuruse protsendimäära suhtes kolme korrigeerimistegurit: konkurentsitegurit (T), kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit (I) ja piirkonnale avaldatava mõju tegurit (M).
(69)
Eespool väidab KronoGroup, et komisjon oleks pidanud kogu projekti ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel hindama OSB tehasele ja puitlaastplaaditehasele antud abi eraldi, kuna mõlemad investeeringud ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad.
(70)
Selle kohta väidab komisjon, et 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.2 sätestatud mõiste „investeerimisprojekt” all on mõeldud põhikapitali tehtavat alginvesteeringut seoses uue tootmisüksuse rajamise või olemasoleva laiendamisega või sellise tegevuse alustamisega, mille tulemusel valmib täiesti uus toode või millega muudetakse põhjalikult olemasoleva tootmisüksuse tootmismenetlust.
(71)
Saksamaa esitas põhjalikud väited selle kohta, kuivõrd seotud on omavahel need kaks tehast, mille rajasid samasse kohta kaks ühte kontserni kuuluvat ettevõtjat. Mõlema tehase tootmisüksust seob ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Pealegi juhib mõlemat tehast, sh turundust, hankeid ja müüki, keskjuhatus.
(72)
Kuna kaks ühte ja samasse kohta rajatud tehast on omavahel tihedalt seotud nii tehniliselt, funktsionaalselt kui ka halduslikult, siis moodustavad OSB-tehasesse ja puitlaastplaaditehasesse tehtud investeeringud üheainsa investeerimisprojekti, st investeeringu tootmisüksuse rajamiseks. Seega arvutatakse abi suurim lubatud osatähtsus kogu investeerimisprojekti kohta.
6.3.1. KONKURENTSITEGUR (T)
6.3.1.1. Asjaomased sätted
(73)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.2 kaasneb struktuurilise ülevõimsusega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele abi andmisega eriti suur konkurentsi moonutamise oht. Mis tahes tootmisvõimsuse suurendamine, mida ei korvata võimsuse vähendamisega muul alal, üksnes süvendab struktuurilisest ülevõimsusest tingitud probleemi. Komisjoni arvates suurendab teatatud projekt tootmisvõimsust siseturul. Järelikult tuleb konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks uurida, kas projekt viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris/allsektoris.
(74)
Kui tootmisvõimsuse rakendamise kohta on piisavalt andmeid, peab komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.3 konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks välja selgitama vaid selle, kas asjaomases sektoris/allsektoris eksisteerib struktuuriline/suur ülevõimsus.
(75)
1998. aasta raamprogrammi punkti 3.4 kohaselt peab komisjon üksnes piisavate tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete puudumise korral kindlaks tegema, kas investeering tehakse langeval turul. Vastavalt Üldkohtu otsusele T-27/02 kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleks 1998. aasta raamprogrammi punkte 3.4 ja 3.10 tõlgendada siiski nii, et juhul kui asjaomase sektori tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete põhjal ei saa teha positiivset otsust struktuurilise ülevõimsuse olemasolu kohta, siis peab komisjon kindlaks tegema, kas asjaomane turg on languses või mitte. Euroopa Kohus jättis oma kohtuotsusega kohtuasjas Saksamaa jt vs. Kronofrance Üldkohtu otsuse jõusse.
(76)
Seega tuleb komisjonil ennekõike kindlaks teha, kas tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed on piisavad. Juhul kui andmed ei ole piisavad või kui nende põhjal selgub, et asjaomane sektor ei kannata struktuurilise ülevõimsuse all, teeb komisjon nähtava tarbimise andmete alusel kindlaks, kas tegu on langeva turuga. Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 peab komisjon ühtlasi ka välja selgitama, kas abisaajate turuosa oli 40 % juba enne abitaotluse esitamist.
(77)
Tootmisvõimsuse rakendamise kindlakstegemisel tuleb kohaldada madalaimat NACE klassifikaatori taset. Selleks et komisjon saaks välja selgitada, kas turg on languses ning kas turuosa ülemmäär on ületatud, tuleb tal määratleda investeerimisprojektiga seotud toote või toodete asjaomane turg.
6.3.1.2. Asjaomased tooted
(78)
Investeerimisprojekt on seotud OSB-plaatide (oriented strand board) ja puitlaastplaatide tootmisega.
(79)
Puitlaastplaat on puitplaat, mida toodetakse ümarpalgi laasimisel saadud palgilaastude ja/või taaskasutusele võetud puitlaastude kokkuliimimisel orgaanilise sideainega. Puitlaastplaati kasutatakse peamiselt mööblitööstuses ja hoonete siseviimistluses.
(80)
OSB-plaat on puitplaat, mida toodetakse kolme männilaastudest valmistatud kihi kokkupressimise teel. Seda kasutatakse põhiliselt tariehitiste sektoris, pakenditööstuses ja vanade hoonete renoveerimiseks. OSB-plaat leiutati 1950. aastatel Põhja-Ameerikas. OSB-plaadi läbimurre puitplaaditurule toimus 1980. ja 1990. aastatel ning sellest ajast peale kasutatakse seda tihti kallihinnalisema (okaspuu)vineeri asendustootena.
6.3.1.3. Asjaomane turg
(81)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.6 hõlmab asjaomane tooteturg investeerimisprojektiga seotud tooteid ning selliseid tooteid, mida tarbija (tulenevalt tooteomadustest, hinnast ja kasutusotstarbest) või tootja (tulenevalt tootmisüksuse sisseseade paindlikkusest) peab nende asendustoodeteks. Asjaomane geograafiline turg hõlmab peamiselt EMPd või teise võimalusena selle olulist osa, kui asjaomase piirkonna konkurentsitingimusi on võimalik piisavalt eristada ülejäänud EMP piirkondade omadest.
(82)
Kõnealune projekt on seotud OSB-plaatide ja puitlaastplaatide tootmisega. Saksamaa sõnul ei võimalda asjaomased tootmisüksused toota teistsuguseid tooteid kui vaid ühe ja sama toote erisuguse pealispinna kvaliteediga variante. Järelikult on asendamine tootmisüksuse sisseseade paindlikkuse tõttu tootmise seisukohast välistatud.
(83)
Tarbija jaoks on puitlaastplaat ja OSB-plaat siiski mingil määral omavahel asendatavad, eeskätt tariehitiste vallas. Ometi moodustab kõnealuste toodete omavaheline asendamine vaid 10 % turumahust, mistõttu näib omavaheline asendamine piiratud, (17) ning ilmselt on see tingitud eri kasutusotstarbest ja olulisest hinnavahest (OSB-plaadi m3 maksab 285 eurot ja puitlaastplaadi m3 117 eurot). Komisjoni arvates on omavaheline asendatavus liiga väike õigustamaks OSB-plaadi ja puitlaastplaadi liigitamist ühele ja samale tooteturule kuuluvaks.
(84)
Oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta leidis komisjon, et puitlaastplaat moodustab eraldi tooteturu. Kuna seda väidet ei vaidlustatud, siis järeldas ta, et puitlaastplaati tuleb hindamise seisukohast käsitada eraldiseisva asjaomase tooteturuna.
(85)
Seoses OSB-plaadiga sedastas komisjon oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta, et EMPs on OSB-plaat ja (teatavat sorti) vineer omavahel siiski mingil määral asendatavad.
(86)
Vineer on mitmeotstarbeline mitmekihiline polümeerpuittoode. See koosneb paaritust arvust õhukestest, vineeriks nimetatavatest puidukihtidest, mis on omavahel ühendatud sünteetilise või loodusliku liimiga. Olemas on nii okaspuu- kui ka lehtpuuvineer. Okaspuuvineeri saadakse nulust, kuusest ja männist, mis on (üldiselt) igihaljad okaspuud, ning lehtpuuvineeri valmistatakse laialehistest puudest, mis kannavad vilja, sh pähklite kujul, ning mis heidavad talvel enamasti lehed maha.
(87)
Selgitamaks küsimust, kuivõrd on OSB-plaat ning eri sorti vineerid omavahel asendatavad, palus komisjon huvitatud isikutel esitada oma märkused sellise asjaomase turu kohta, kuhu kuulub OSB-plaat.
(88)
Saksamaa ja abisaaja peamine konkurent KronoGroup nõustusid oma märkustes sellega, asjaomane turg hõlmab OSB-plaadi ja puitlaastplaadi lõpptooteid, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Ainult nimetatud lõpptoodete puhul on OSB-plaadi ja vineeri omavaheline asendatavus üle 50 %. Materjalide erinevate omaduste tõttu on omavaheline asendatavus transpordivahendite sektoris (tugevuse ja kaalu suhe) ja mööblitööstuses (visuaalne väljanägemine) seevastu palju väiksem (alla 20 %). Neid argumente ja omavahelise asendatavuse määra eri kasutusvaldkondades kinnitas Jaakko Pöyry tehtud mitu uuringut (18).
(89)
Peaaegu kõiki lõpptooteid, millele osutati põhjenduses 88, valmistatakse ka okaspuuvineerist (ainus erinevus on see, et erinevalt OSB-plaadist kasutatakse okaspuuvineeri laialdaselt ka raketiste valamisel ehituse valdkonnas). Seevastu OSB-plaati ja lehtpuuvineeri ei saa omavahel asendada sellisel määral, et neid saaks liigitada ühele ja samale asjaomasele turule kuuluvaks.
(90)
Seepärast määratleb komisjon asjaomast turgu, kuhu kuulub OSB-plaat, turuna, mis hõlmab selliseid OSB-plaadi ja vineeri lõpptooteid nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, ning mis üldjoontes kattub OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turuga.
(91)
Puitplaate transporditakse suurtes kogustes muudesse riikidesse, kuigi need on mahukad ja rasked. Kuna sellest tulenevalt on transport kaugematesse sihtkohtadesse üldjuhul liiga kulukas, piirdutakse keskmiselt 800 kilomeetriga. Eri tarnepiirkonnad moodustavad mitu üksteisega kattuvat piirkonda, mille keskmes asub tootmistehas. Kuna tootmistehased paiknevad üksteisest eemal ja tavalised tarnepiirkonnad mingil määral kattuvad, siis kanduvad mõjud osaliselt üle ühelt piirkonnalt teisele. Seetõttu võib väita, et mõlema asjaomase toote asjaomase geograafilise turu moodustab EMP (19).
6.3.1.4. Andmed tootmisvõimsuse rakendamise kohta
(92)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.7 on struktuurilise ülevõimsusega tegemist siis, kui kõnealuse (all)sektori viimase viie aasta keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr on üle 2 % madalam kui tööstusvaldkonnas tervikuna. Struktuurilist ülevõimsust peetakse tõsiseks, kui erinevus tööstussektori keskmisega on üle 5 %.
(93)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi joonealusele märkusele 13 tuleb tootmisvõimsuse rakendamise andmete kogumisel kohaldada NACE klassifikaatori madalaimat taset. Komisjoni arvates kuuluvad Glunzi ja OSBD valmistatud OSB-tooted ja puitlaastplaadist tooted NACE klassi 20.20 (spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt teiste plaatide ja tahvlite tootmine), kuna puitlaastplaatide, vineeri ja OSB-plaadi toodang moodustab 81 % Euroopa puitplaatide kogutoodangust (20). Komisjon peab seda piisavaks, et võtta tootmisvõimsuse rakendamise hindamisel aluseks NACE klass 20.20.
(94)
Saksamaa esitas andmed NACE klassi 20.20 kuuluva puitlaastplaadiga seotud keskmise aastase tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta EMPs aastatel 1994-1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas). Need andmed, mis pärinevad sõltumatu eksperdi uuringust, (21) vastavad 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.7 sätestatud nõuetele, kuna need vastavad NACE klassifikaatori madalaimale tasemele.
(95)
Ekspert lähtus aastase tootmisvõimsuse arvutamisel tootmisüksuse päevasest (23 tundi) tootmisvõimsusest 300 päeva arvestuses ühe aasta kohta. Selline aastase tootmisvõimsuse arvestuslik alus arvutati asjaomast tööstussektorit käsitleva teabe ja eksperdi enda andmebaasi (Wood-Based Panel Mill Databank) põhjal, mis sisaldas andmeid eri tehaste ja pressimisseadmete tootmisvõimsuse kohta. Tootmisvõimsuse (23 tundi / 300 päeva) kindlakstegemisel arvestas ta tootmismasinate tüübist ja vanusest tulenevate erisustega ning tehaste konfiguratsiooniga.
(96)
Uuringust selgub, et EMP keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr ajavahemikus 1994-1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) oli toodete kaupa järgmine: puitlaastplaat 88,8 %, OSB-plaat 80,4 %, puitlaastplaat ja OSB-plaat kokku 88,8 % ning puitplaadid kokku (NACE klass 20.20) 85 %.
(97)
EMP puitlaastplaaditööstuse (NACE klass 20.20) tootmisvõimsuse rakendamise kogumäärad on esitatud järgmises tabelis:
1994
1995
1996
1997
1998
Kogutoodang (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Koguvõimsus (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Rakendamismäär
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisjon võttis arvesse ka teist tema poolt tellitud uuringut (22). Vastavalt kõnealusele uuringule oli keskmine rakendamismäär 81,8 %. Selle arvutamisel lähtuti päevasest 22-tunnisest tootmisvõimsusest 345 päeva arvestuses aasta kohta ajavahemikus 1995-1997. Uuring näib tuginevat ainult ajakohaste rajatiste keskmisele aastasele tootmisvõimsusele ega too välja andmeid ajavahemiku 1994-1998 ülejäänud aastate kohta.
(99)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1 kasutab komisjon vajaduse korral sõltumatute välisallikate andmeid, et hinnata võimalikku mõju asjaomase turu konkurentsiolukorrale. Kui sellised andmed ei ole hõlpsalt kättesaadavad, siis tugineb ta täielikult liikmesriikide esitatud andmetele. Komisjon peab Saksamaa esitatud uuringut piisavalt usaldusväärseks. Pealegi viiks teine uuring, mille raames ei tooda välja täielikke andmeid, sama tulemuseni.
(100)
Ajavahemikus 1994-1998 oli kogu ELi töötleva tööstuse keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr 81,72 %.
(101)
Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et tänu investeerimisprojektile suureneb tootmisvõimsus sektoris, kus ei ole ülevõimsust. Vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleb komisjonil juhul, kui ta jõuab järeldusele, et asjaomases sektoris puudub struktuuriline ülevõimsus, nagu käesoleval juhul, siiski kindlaks teha, kas tegu on langeva turuga või mitte.
6.3.1.5. Nähtava tarbimise andmed
(102)
Langeva turu kindlakstegemiseks võrdleb komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.4 asjaomaste toodete nähtava tarbimise arengut (st toodang pluss import miinus eksport) kogu EMP töötleva tööstuse kasvumääraga.
(103)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on asjaomane tooteturg languses, kui asjaomase toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimase viie aasta jooksul on oluliselt madalam (vähemalt 10 %) kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast, välja arvatud siis, kui kõnealuse toote suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi. Turg on täielikult langev, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul olnud negatiivne.
(104)
Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993-1998 (23) oli 5,78 %.
(105)
Vastavalt sõltumatu eksperdi uuringule, (24) mis sisaldab andmeid puitlaastplaadi nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes), iseloomustavad ajavahemikku 1993-1998 (nende kuue aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) järgmised arvnäitajad:
Miljardites eurodes
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Aastane kasvumäär
Puitlaastplaat
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisjon märgib, et kahe kasvumäära vahe (5,78 % ja 4,15 %) on üle 10 %. Tulemus oleks sama, kui arvesse oleks võetud 1999. aastale eelnenud perioodi andmeid (st ajavahemiku 1994-1999 andmeid), nagu soovitab KronoGroup.
(107)
Saksamaa osutab oma märkustes 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8, mille kohaselt ei ole turg suhtelises languses siis, kui asjaomase toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi (kuigi asjaomane aastane kasvumäär on madalam kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast). Seoses sellega osutab Saksamaa uuringule, mis näitab, et ajavahemikus 1973-2003 kasvas puitlaastplaadi nähtav tarbimine 36 % kiiremini kui lisandväärtus töötlevas tööstuses.
(108)
Komisjoni arvates ei ole see asjaolu piisav tõendamaks puitlaastplaadi nõudluse suhtelise kasvumäära tugevat tõusutrendi. See 1998. aasta raamprogrammist tulenev tingimus viitab olukorrale, kus olenemata sellest, et asjaomase turu keskmine aastane kasvumäär on olnud viimase viie aasta jooksul madal, näitavad viimased aastad ilmselget kasvutrendi, mis jätkub lähiaastatel, st lühiajalises perspektiivis, kui investeerimistoetus hakkab mõju avaldama. See peaks tagama, et abist tulenev konkurentsimoonutus on väike.
(109)
Uuringus lähtutakse aga väga pika perioodi andmetest, mis ei võimalda prognoosida lähitulevikku, mis on oluline mõju hindamise seisukohast. Pealegi hõlmab see andmeid kuni 2003. aastani, ja neid andmeid ei olnud olemas esialgse abimeetmest teatamise ajal 2000. aastal.
(110)
Sellest tulenevalt leiab komisjon, et vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on puitlaastplaadi turg suhtelises languses ning selle toote konkurentsitegur T on 0,75.
(111)
Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993-1998 oli 5,78 %.
(112)
Saksamaa osutab oma teates sõltumatu konsultandi uuringule, (25) mis sisaldab järgmisi andmeid OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes) EMP-s ajavahemikul 1993-1998:
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Aastane kasvumäär
OSB-plaat
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Eri sorti vineer
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB-plaat ja eri sorti vineer (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Sellise asjaomase turu, kuhu kuuluvad OSB-plaadi ja eri sorti vineeri lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ja sise- ja välisvooder, kahe kasvumäära vahe (5,765 % ja 5,78 %) ei ületa 10 %. Järelikult pole asjaomane turg languses 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses ja OSB-plaadi turu konkurentsitegur T on 1.
6.3.1.6. Asjaomased turuosad
(114)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 tuleb komisjonil konkurentsiteguri kindlaksmääramisel välja selgitada, kas kontsernile, kuhu kuuluvad Glunz ja OSBD, kuulub vähemalt 40 % asjaomasest turust, sest sellisel juhul võib suurima asjaomases piirkonnas lubatud abisumma eraldamine tuua kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.
(115)
Saksamaa esitas alljärgnevad EMP tasandi andmed (27) SONAE kontserni (SONAE on ettevõtja TAFISA emaettevõtja; Glunz ja OSBD on omakorda TAFISA tütarettevõtjad) turuosa kohta 1999. aastal (enne investeeringut) ja 2002. aastal (pärast investeeringut):
Tooteturg
1999. a (enne investeeringut)
2002. a (pärast investeeringut)
Puitlaastplaat
[…] %
[…] %
OSB-plaat ja eri sorti vineer (28)
[…] %
[…] %
(116)
Tabelis esitatud andmetest ilmneb, et SONAE kontserni turuosa asjaomastel turgudel ei ületanud teatamise ajal 40 %. Seega ei tule kindlaksmääratud konkurentsitegurit vähendada.
6.3.2. KAPITALI/TÖÖJÕU SUHTARVU TEGUR
(117)
KronoGroup väitis oma märkustes, et Glunzi Sassenburgi puitlaastplaaditehase sulgemise tulemusel üle viidud töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel (mõlemad tegurid sõltuvad investeeringu tulemusena loodud uute töökohtade arvust). KronoGroupi arvates oli üleviidud töökohtade arvessevõtmine vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua asjaomases piirkonnas töökohti kohalike elanike jaoks.
(118)
Mõistet „töökohtade loomine” 1998. aasta raamprogrammi tähenduses tuleb tõlgendada abikõlbliku piirkonna kontekstis, kuna projekt toetab regionaalarengut töökohtade loomise kaudu asjaomases piirkonnas. Seega on põhjendatud, et töökohti, mis on uued asjaomase piirkonna jaoks, käsitatakse „loodud töökohtadena”. Pealegi on töökohtade loomine abikõlblikus piirkonnas tänu ülekanduvale mõjule kahtlemata kasulik ka siis, kui loodud töökohad täidetakse inimestega, kes käivad tööl naaberpiirkonnast (mis käesoleval juhul on samas liikmesriigis asuv mitteabikõlblik piirkond), ning regionaalabi põhieesmärk on seega täidetud.
(119)
Seepärast võtab komisjon kõnealuseid töökohti arvesse investeerimisprojekti kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkondliku abi mõju teguri kindlaksmääramisel.
(120)
1998. aasta raamprogrammiga on ette nähtud kapitali/tööjõu suhtarvu tegur, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust eesmärgiga toetada projekte, mis vähendavad tõhusalt ja paremini töötust suurema arvu uute otseste töökohtade loomise teel.
(121)
Kapitali/tööjõu suhtarvu eri tegurid on loetletud 1998. aasta raamprogrammi punkti 3.10 alapunktis 2. Käesoleval juhul luuakse 199 400 000 euro suuruse koguinvesteeringuga 355 uut töökohta. See tähendab 561 700 eurot töökoha kohta ning seega on konkurentsitegur I, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust, 0,8.
6.3.3. PIIRKONDLIKU MÕJU TEGUR (M)
(122)
Piirkondliku mõju teguri puhul võetakse arvesse investeerimistoetust saanud uue projekti positiivset mõju abi saava piirkonna majandusele. Töökohtade loomist saab kasutada mõõdupuuna, mille abil määratakse kindlaks projekti panus asjaomase piirkonna arengusse. Kapitalimahuka investeeringu abil saab luua märkimisväärse arvu kaudseid töökohti asjaomases abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes naaberpiirkondades. Siinjuures tuleb loodud töökohtade all mõista otseselt projektiga loodud töökohti ning investeeringu mõjul esmatasandi tarnijate ja klientide poolt loodud töökohti.
(123)
Saksamaa prognoosis abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000, et pärast puidutöötlemiskeskuse valmimist luuakse investeeringu tulemusena ühtekokku 520 kaudset töökohta, mis jagunevad tootmisalade lõikes järgmiselt:
OSB-plaadi tootmine /
kaudsed töökohad
OSB-plaadi tootmine /
abitöökohad
Puitlaast-plaadi tootmine /
kaudsed töökohad
Puitlaastplaadi tootmine /
abitöökohad
Kokku
Metsaraietööd
61
11
70
12
154
Puidu transport tehasesse
42
8
77
14
141
Liimaine transport tehasesse
5
8
13
Kütuse transport tehasesse
2
3
5
Melamiinpaberi transport
1
1
Transport tehasest klientidele
50
9
76
14
149
Teenused (masinate hooldus ja parandus)
17
3
17
3
40
Kolmandate isikute osutatavad puhastusteenused
5
5
10
Majutus ja tarbekaubad personali jaoks
2
5
7
Kokku
184
31
262
43
520
(124)
Uute töökohtade eeldatav arv saadi järgmise arvutuse tulemusena.
(125)
Saksamaa andmetel luuakse mõlemal tootmisalal kõige rohkem kaudseid töökohti (309 töökohta) sellises sektoris, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse ja lõpptoodete tarnimisega klientidele.
(126)
OSB-toodete […] m3 suuruse hinnangulise tootmismahuga kaasneb ligikaudu […] m3 suurune müügimaht. Ühe kuupmeetri lõpptoodete valmistamiseks läheb tarvis umbes […] m3 puitu, mis teeb puidu aastaseks vajaduseks umbes […] m3. Liimi ja kemikaalide aastane vajadus on hinnanguliselt […] tonni ja kütuse aastane vajadus […] tonni.
(127)
OSB-toodete tooraine on 100 % ulatuses puit, mis hangitakse tehasesse umbkaudu 100 km raadiusest. Tehaste hinnanguline päevane puiduvajadus on […] m3, mida transporditakse veoautoga, mille tarnemaht on […] m3. Võttes aluseks kahe […] m3 suuruse tarnemahuga väljasõidu tegemise päevas, luuakse 39 veoauto puhul 39 autojuhi, kaheksa abitöölise ja kolme mehaanikuga kokku 50 kaudset töökohta. Komisjon leiab siiski, et abitöökohad ei ole kooskõlas 1998. aasta raamprogrammi punktides 3.7 ja 7.5 sätestatud töökohtade määratlusega (29). Sellest tulenevalt saab ta vastuvõetavaks tunnistada ainult 42 kaudset töökohta, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse.
(128)
[…] m3 suurune hinnanguline müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses OSB-toodete […] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures tooteid transporditakse veoautodes tarnevõimsusega […] m3 veoauto kohta. 46 väljasõidu tegemine päevas eeldab 46 autojuhti, üheksat abitöölist ja nelja mehaanikut, mis teeb kokku 59 uut kaudset töökohta. Seega luuakse abitöökohti arvestamata kokku 50 kaudset töökohta, mis on seotud lõpptoodete transportimisega klientidele.
(129)
Puitlaastplaaditehase hinnanguline tootmisvõimsus on töötlemata puitlaastplaatide puhul umbes […] m3 ja lamineeritud plaatide puhul […] m3. Töötlemata puitlaastplaadi hinnanguline müügimaht peaks olema […] m3 ja lamineeritud plaadi hinnanguline müügimaht […] m3. Hinnangulise tootmisvõimsuse ja müügimahu erinevus tuleneb sellest, et märkimisväärne kogus puitlaastplaate lamineeritakse. Puidu hinnanguline aastane kogunõudlus on […] m3. Hinnanguline aastane vajadus liimaine ja kemikaalide järele on […] tonni ja kütuse järele […] tonni.
(130)
Ka puitlaastplaatide puhul tarnitakse puit tehasesse umbes 100 km raadiusest. Päevane hinnanguline vajadus palgi järele on […] m3, pakkepuidu järele […] m3 ja höövlilaastude järele […] m3. Transpordivõimsus on palgi puhul […] m3 ning pakkepuidu ja laastude puhul […] m3. See eeldab 72 väljasõitu päevas, milleks on vaja 72 autojuhti, 14 abitöölist ja viit mehhaanikut, ning mis teeb kokku 91 kaudset töökohta. Kui abitöökohad välja arvata, siis luuakse puitplaaditehases 77 materjali tarnimisega seotud töökohta.
(131)
[…] m3 suurune hinnanguline aastane müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses puitlaastplaadi […] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures plaate transporditakse veoautodes tarnevõimsusega […] m3 veoauto kohta. Kui 71 autojuhi, 14 abitöölise ja viie mehhaaniku seast välja arvata abitööjõud, siis tuleb vastuvõetavaks tunnistada 76 kaudset töökohta, mis luuakse lõpptoodete transportimiseks klientidele.
(132)
Saksamaa ei esitanud teavet 19 kaudse töökoha kohta, mis loodaks liimaine, kütuse ja melamiinpaberi transportimiseks mõlemasse tehasesse. Komisjon peab seda arvu siiski reaalseks.
(133)
Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et transpordisektoris luuakse ühtekokku 264 kaudset töökohta.
(134)
Tähtsuselt teine tegevusvaldkond loodavate kaudsete töökohtade arvu poolest on metsaraie, mida tehakse 251 päeva aastas.
(135)
OSB-plaadi valmistamiseks läheb päevas vaja […] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. […] m3 puidu mehhaaniliseks töötlemiseks on vaja 25 töötajate rühma, mis koosnevad kahest masinistist ja kahest puidutöötlejast, ning ühte abitöölist kuue töörühma peale; iga töörühma päevane tootlus on […] m3, mis teeb arvestuslikult kokku 54 töökohta. […] m3 puidu käsitsi töötlemiseks on vaja 13 puidutöötlejat, kelle päevane tootlus on […] m3 iga puidutöötleja kohta. Saksamaa sõnul luuakse lisaks 67 kaudsele töökohale veel 13 abitöökohta, mis teeb kokku 80 kaudset töökohta. 67st kaudsest töökohast võetakse arvesse vaid 61, kuna ainult need luuakse kas abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(136)
Puitlaastplaadi tootmiseks läheb päevas vaja […] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. Samade arvutuste kohaselt, mida kohaldati ka OSB-plaadi tootmisega seotud metsaraietööde puhul, luuakse Saksamaa sõnul 41 kaudset töökohta, millest viis on abitöökohad. Neist 41st kaudsest töökohast võetakse arvesse ainult 32, kuna ainult need luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(137)
Pakkepuidu päevase […] m3 suuruse tootmismahu saavutamiseks on Saksamaa andmetel vaja luua 36 kaudset töökohta puuraie, tarnimise ja sorteerimise valdkonnas, seitse töökohta abitööjõule ning seitse töökohta materjali hankimise, logistika jm valdkonnas. Ainult 38 töökohta 43st kaudsest töökohast luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(138)
Seega leiab komisjon, et metsaraietööde sektoris luuakse kokku 131 kaudset töökohta.
(139)
Saksamaa ei esitanud teavet 51 kaudse töökoha ja sellele lisanduva kuue abitöökoha kohta, mis luuakse teenuste, majutus- ja tarbekaupade sektoris. Kuna mõnda neist töökohtadest saavad tehased omavahel jagada, siis peab komisjon reaalseks üksnes 45 kaudse töökoha loomist.
(140)
Eeltoodu põhjal selgub, et loodavate kaudsete töökohtade arv abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades on kokku 440. Kui kaudsed abitöökohad välja arvata, teeb see kokku 407 kaudset töökohta. Kui seda tulemust (vastavalt 440 ja 407) võrrelda 355 loodud otsese töökohaga, siis ületab suhtarv mõlemal juhul 100 %, mille tulemusel on piirkondliku mõju tegur (M) 1,5.
6.3.4. INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD ABI SUURIM LUBATUD OSATÄHTSUS
(141)
Abi suurim lubatud osatähtsus arvutatakse valemi R × T × I × M järgi, (30) nagu on sätestatud 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10.
(142)
Kuna konkurentsitegur T on kahe asjaomase toote puhul erinev (OSB-plaadi puhul 1 ja puitlaastplaadi puhul 0,75), siis tuleb kindlaks määrata, kuidas arvutada kombineeritud konkurentsitegurit, mida saab kohaldada kogu projekti suhtes. 1998. aasta raamprogramm selle kohta juhtnööre ei anna.
(143)
Seoses samalaadse juhtumiga, mis kuulub samuti 1998. aasta raamprogrammi reguleerimisalasse ja mis hõlmas kahte toodet, millele määrati erinev konkurentsitegur (riigiabijuhtum C 15/06 - Pilkington (31)), märkis komisjon, et kuna asjaomane projekt on seotud täielikult integreeritud tootmisüksusega, oleks kunstlik arvutada kahte konkurentsitegurit mõlemasse tootesse tehtud investeeringute suhtelise väärtuse alusel. Seetõttu kasutas komisjon oma arvutustes mõlema tootega seotud tootmisvõimsuse suhet.
(144)
Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.3, on kõnealune projekt seotud kahe omavahel ühendatud tehasega (OSB-plaadi tehas ja puitlaastplaaditehas), mida seob omavahel ühine tehniline infrastruktuur ja ühine juhatus. Mõlema tehase abikõlblikud kulud on üksteisest eristatavad. Järelikult saab käesoleval juhul erinevalt Pilkingtoni juhtumi suhtes tehtud otsusest arvutada kombineeritud konkurentsiteguri lähtuvalt mõlema toote abikõlblikest investeerimiskuludest.
(145)
Saksamaa pakkus oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta mõlema toote konkurentsiteguri arvutamise kolmanda võimalusena välja lähtuda mõlema tootmisüksuse brutokasumist (32). Saksamaa arvates tagab see selle, et arvesse võetakse mõlema asjaomase toote panust tegevustuludesse.
(146)
Eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohaselt on kogu investeerimisprojekti kombineeritud konkurentsitegur vastavalt 0,86 (lähtuvalt tootmisvõimsusest), (33) 0,85 (lähtuvalt investeerimiskuludest) (34) või 0,92 (lähtuvalt brutokasumist) (35).
(147)
Kuna ülejäänud kaks tegurit, mis on vajalikud abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks, on 0,8 (kapitali/tööjõu suhtarvu tegur I) ja 1,5 (piirkondliku mõju tegur M), siis vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10 sätestatud valemile R × T × I × M on lõplik abi suurim lubatud osatähtsus vastavalt 36,12 %, 35,70 % ja 38,64 %. Järelikult on Saksamaa teatatud 35 % suurune abi osatähtsus kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga.
(148)
Seetõttu ei ole vajadust otsustada, millist kombineeritud konkurentsiteguri arvutamise meetodit tuleks kasutada. Saksamaa väljapakutud meetod (mis andis kõige soodsama tulemuse) tuleb aga tagasi lükata, kuna see tugineb 2004. aasta andmetele, mis ei olnud abimeetmest teatamise ajal kättesaadavad.
6.3.5. ABI TAGASTAMISE KORRALDUSE ESITAMATA JÄTMINE
(149)
On oluline meenutada, et Saksamaa on juba abisaajatele välja maksnud kokku […] eurot abi (heakskiidetud abi 69 797 988 euro suurusest kogusummast).
(150)
KronoGroup väitis oma märkustes, et komisjon oleks pidanud esitama abi ajutise tagastamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2.
(151)
Abi tagastamise korraldus on erandlik meede, mida komisjon tohib võtta vaid määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 11 sätestatud eritingimustel. KronoGroup ei esitanud veenvaid argumente, mis oleksid tõendanud, et need tingimused on täidetud, ning abi tagastamise korraldus ei oleks käesoleva juhtumi puhul olnud mingil juhul põhjendatud.
VII. KOKKUVÕTE
(152)
Komisjon järeldab, et asjaomast abi andes on Saksamaa rikkunud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Saksamaa kohaldatud 35 % suurune abi osatähtsus on siiski kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga. Järelikult sobib kõnealune abi siseturuga kokku,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Saksamaa poolt ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH antud 69 797 988 euro suurune riigiabi on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 23. märts 2011