NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 812/2010,
15. september 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
Komisjon avaldas 17. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association; edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009).
(6)
Kaheksa Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni ja seitse liidu tootjat või tootjate kontserni esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate ja liidu tootjate suurt arvu, otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut (vt põhjendused 12 ja 13).
(7)
Uurimise valimi moodustamise etapis esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul ainult kolm sõltumatut importijat. Seetõttu otsustati valimit mitte moodustada ja saata küsimustikud kõikidele importijatele, kes andsid endast teada.
(8)
Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik äriühingud (kontsernid) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.
(9)
Komisjon tegi Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult teatavaks turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt importijalt ja 13 kasutajalt.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Hiina eksportivad tootjad
-
Chongqing Polycomp International Corporation
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ja
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Liidu tootjad
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakkia
-
European Owens Corning Fiberglas, Brussels, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Prantsusmaa
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Madalmaad
c)
Liidu kasutajad
-
Sabic Europe BV, Sittard, Madalmaad, ja Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Madalmaad
d)
Võrdlusriigi tootja
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Türgi.
3. Väljavõtteline uuring
(12)
Komisjon koostas kaheksa Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või seotud äriühingute kontserni), kelle Hiinast ELi suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd teinud isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega, kes vastuväiteid ei esitanud.
(13)
Seitse liidu tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Lähtudes nende koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, koostas komisjon valimi kolmest liidu tootjast (kontsernist), kelle müük ja toodang olid kõige suuremad ning kelle müük moodustas 64 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist.
4. Uurimisperiood
(14)
Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(15)
Vaatlusalune toode on algatamisteates kirjeldatu kohaselt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid, välja arvatud klaasvillmatid, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(16)
Vaatlusalune toode on toormaterjal, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaaskiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleveskite labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne.
(17)
Käesolev menetlus hõlmab klaasfilamentkiust toodete nelja põhiliiki, s.o tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaaskiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) ja lõng. Uurimine näitas, et vaatamata erinevustele välimuses ja võimalikele erinevustele eri tooteliikide kasutusotstarvetes, on peaaegu kõigil eri liiki vaatlusalustel toodetel samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Leiti siiski, et kamm- või kraaslindi keemilised, füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ei ole samad, sest need ei ole klaasfilamentkiud, vaid erineva pikkusega staapelkiud. Uurimise käigus ilmnes ka, et teatavat eriliiki heie ja lõng, mis on praegu hõlmatud vastavalt CN koodidega 7019 12 00 ja 7019 19 10, tuleks vaatluse alt välja jätta, kuna nende pinna puhul rakendatakse eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu on nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused teistsugused.
(18)
Mitu tootmisahela järgmiste etappide lõngakasutajat on väitnud, et lõng tuleks täielikult välja jätta menetletavast tootevalikust, võttes arvesse asjaolu, et liidu toodang on peaaegu olematu, ning seetõttu, et lõng ja muud tooteliigid ei ole vastastiku asendatavad.
(19)
Uurimisest on siiski ilmnenud, et võimalik on vähemalt ühesuunaline asendatavus (s.t lõnga saab teatavate kasutusotstarvete puhul kasutada muude tooteliikide asemel isegi juhul, kui lõnga suhteliselt kõrge hinna tõttu ei ole see alati majanduslikult kõige paremini teostatav) ning seepärast ei saa teatava tooteliigi väike toodang olla põhjus, miks see tooteliik tuleks jätta välja menetletavast tootevalikust, kuni sellel on muude liikidega samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Arvestades, et klaasfilamentkiust lõngal on teiste klaaskiust toodetega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust lõnga toote määratlusest välja jätta. Märgitakse siiski, et erilist tähelepanu pööratakse selle väite põhjalikumale hindamisele.
2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi omamaisel turul toodetavatel ja müüdavatel klaasfilamentkiust toodetel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel klaaskiust toodetel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
(22)
Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1.
majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;
2.
raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3.
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
4.
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;
5.
valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.
(23)
Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jushi Group ja;
-
New Changhai Group.
(24)
Eespool nimetatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate või kontsernide puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(25)
Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kuuluvat Hiina eksportivat tootjat või kontserni ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.
(26)
Eelkõige üks eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Enamik äriühingu nõukogu liikmetest oli määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Sellest tulenevalt on riigil võimalik takistada mis tahes otsuse vastuvõtmist. Seega on selge, et riigil on oluline roll selle äriühingu otsustusprotsessis. Lisaks ei suutnud äriühing tõendada, et tal on selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult ning kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest äriühingu maksustatav tulu ei olnud finantsaruannetes korrektselt kajastatud.
(27)
Ka teine eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Kaks kontserni kuuluvat kauplejat on riigiettevõtted. Samuti saab riik oluliselt sekkuda ühe kontserni eksportiva tootja otsustusprotsessi, sest tal on selge vetoõigus riigi omanduses oleva emaettevõtja direktori kaudu. See tootja on omakorda kontserni kahe teise eksportiva tootja emaettevõtja ja peamine aktsionär ning seepärast on riigil ka kõnealusel juhul võimalik nende otsustusprotsessi oluliselt sekkuda. Lisaks sellele ei suutnud kolm kontserni eksportivat tootjat tõendada, et nad täidavad 2. kriteeriumi, kuna neist kahe tootja finantsaruannetes ei olnud märgitud, et nad said maksusoodustust, ning kolmanda tootja raamatupidamisdokumente ei auditeeritud sõltumatult. Lisaks ei täitnud kontserni viis äriühingut 3. kriteeriumi (peamiselt seetõttu, et maakasutusõiguse hinnad ei olnud turuhinnad).
(28)
Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja, mis oli kahe seotud äriühinguga kontsern, tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kõikide tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(29)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni, kelle puhul oli tehtud ettepanek turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada. Ükski märkus ei olnud siiski selline, mille tõttu oleks pidanud tulemusi muutma.
2. Individuaalne kohtlemine
(30)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid allpool esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(31)
Kaks eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut/kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.
(32)
Kättesaadava teabe alusel leiti, et kumbki äriühingutest/kontsernidest ei suutnud tõendada, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Nimelt tehti kindlaks, et äriühingud ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tingimusele, mille kohaselt enamik aktsiatest peab kuuluma eraisikutele või äriühing peab olema riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, kuna (nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27) leiti, et kõigi äriühingute enamik aktsiaid oli tegelikult riigi omanduses või riigi kontrolli all. Lisaks sellele leiti eespool märgitu kohaselt, et mõlemad kõnealused äriühingud (kontsernid) ei suutnud tõendada, et nad täidavad artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud kriteeriumi, nimelt seda, et nende otsustusprotsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu ning ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui neile äriühingutele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Järelikult tuli nende individuaalse kohtlemise taotlused tagasi lükata.
(33)
Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist ei tuleks võimaldada mitte ühelegi valimisse kuuluvale eksportivale tootjale/kontsernile, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
3. Normaalväärtus
3.1. Normaalväärtuse arvutamine eksportiva tootja/kontserni puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
(34)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuse eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine klaaskiust toodete müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline.
(35)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.
(36)
Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud klaaskiust toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük ei olnud tüüpiline ainult nelja tooteliigi puhul.
(37)
Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(38)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(39)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(40)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(41)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult ühe võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ühe tooteliigi puhul kasutati ainult tulutoovat müüki. Nelja tooteliigi puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaised hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate/kontsernide puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
a) Võrdlusriik
(42)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
(43)
Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(44)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et Türgi ei oleks sobiv võrdlusriik, kuid ei põhjendanud seda väidet. Üks teine huvitatud isik märkis, et võrdlusriigina tuleks kasutada hoopis Indiat, sest India areng on Hiina omaga võrreldaval tasemel; nende turgusid saaks omavahel võrrelda, sest mõlemal turul on tuuleenergiaseadmed väga olulised, ning kuna võrreldavaid tooteliike toodetaks sarnasel viisil. Lisaks kirjeldati India turgu kui avatud turgu, kus import moodustab olulise osa. Samuti märgiti, et mõlemas riigis oleks võrreldav ka toormaterjali kättesaadavus.
(45)
Komisjon soovis teha koostööd samasuguse toote tootjatega Türgis, Kanadas, USAs, Korea Vabariigis ja Indias. Valmidust koostööks näitas üles siiski ainult üks Türgi tootja, kes vastas küsimustikule.
(46)
Leitakse, et Türgi on omamaise müügimahu poolest representatiivne võrdlusriik. Normaalväärtus tuleb siiski kindlaks määrata ka ühe sellise samasuguse toote liigi puhul, mida Türgis ei toodeta. Lisaks märgitakse, et Türgis käimasolev klaaskiust tooteid käsitlev dumpinguvastane uurimine võib olla märk sellest, et Türgi omamaisel turul hinnad langevad. Võttes siiski arvesse seda, et Türgi oli ainuke käesolevas uurimises koostöövalmidust ülesnäidanud riik, otsustatakse esialgu, et võrdlusriigina tuleks kasutada Türgit.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(47)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal kooskõlas eespool esitatud üldiste meetoditega, mida kohaldatakse kontsernide puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdi kõiki tooteliike kahjumiga või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.
4. Ekspordihind
(48)
Enamikul juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(49)
Leiti, et ühe eksportiva tootja väike ekspordimüük tema liidus asuvatele seotud äriühingutele on ette nähtud oma tarbeks ja seetõttu ei võetud kõnealust müüki esialgse dumpinguarvutuse puhul arvesse.
5. Võrdlus
(50)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Korrigeerimine kiideti heaks kaudsete maksude, mereveo, kindlustuse, ekspordiriigi veo, kaubandustaseme (varustuskanalite erinevuste osas), garantiiga seotud kulu, laenukulu ja panga teenustasude puhul.
6. Dumpingumarginaalid
(51)
Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(52)
Selle koostööd teinud eksportivate tootjate kontserni individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(53)
Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kolme valimisse kuuluva äriühingu/kontserni keskmine.
(54)
Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal Hiinast pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 100 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.
(55)
Selle põhjal on ajutine dumpingu tase järgmine:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
New Changhai Group
8,5 %
Teised koostööd teinud äriühingud
43,6 %
Kõik teised äriühingud
43,6 %
D. KAHJU
1. Tootmine liidus ja liidu tootmisharu
(56)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Seitse nendest 11 tootjast tegid uurimises koostööd. Kõik need seitse tootjat olid kaebuse esitanud kontserni liikmed ning leiti, et nende arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 90 %. Ülejäänud neljast liidu tootjast üks oli samuti kaebuse esitaja, kaks toetasid kaebust aktiivselt ning neljas märkusi ei esitanud. Seepärast moodustavad kõnealused 11 tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(57)
Nagu on märgitud põhjenduses 13, moodustati valim kolmest tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 64 % liidu kogutoodangust. Kuna kõnealustest tootjatest kaks olid seotud äriühingute kontsernid, millel oli liidus mitmeid tootmisüksusi, kuulus valimisse kokku üheksa äriühingut.
(58)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ei tuleks käsitada liidu tootmisharuna, sest kõigil kolmel äriühingul oli vaatlusalust toodet tootvaid seotud Hiina tootjaid. Uurimine kinnitas, et kolmest valimisse kuuluvast liidu tootjast kahel oli Hiinas seotud tootjaid. Leiti siiski, et sidemetest olenemata ei käitunud need kaks valimisse kuuluvat liidu tootjat viisil, mis oleks muutnud uurimise tulemused mitteusaldusväärseteks. Kogused, mis kõnealused liidu tootjad oma seotud Hiina äriühingutelt importisid, olid väikesed (alla 4 % Hiinast pärit impordist). Lisaks saab seda importi pidada ebaoluliseks võrreldes selliste asjaomaste liidu tootjate kogutoodanguga, keda ei tuleks mingil juhul käsitada importijatena, sest nad on selgelt klaaskiu tootjad. Asjaomaste liidu tootjatega seotud kahjunäitajaid kõnealune väike import ei mõjutanud. Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et ühegi valimisse kuuluva liidu tootja väljajätmine liidu tootmisharu määratlusest ei ole põhjendatud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
2. Liidu tarbimine
(59)
Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostatist saadud andmeid impordimahu kohta liidu turul.
(60)
Tarbimine liidus langes järsult (24 %) ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolele tarbimine siiski veidi tõusis.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekseeritud
100
106
105
76
3. Import vaatlusalusest riigist
3.1. Dumpinguhinnaga impordi maht
(61)
Hiinast pärit vaatlusaluse toote import liidu turule kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht üle 50 %. Hiinast pärit impordi maht suurenes üle kahe korra eelkõige ajavahemikul aastast 2006 kuni 2008. Impordi maht vähenes uurimisperioodil võrreldes aastaga 2008, kuid vähenemise määr (25 %) oli väiksem kui langus tarbimises (28 %).
Tabel 2
Import Hiinast (maht)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekseeritud
100
158
202
151
3.2. Dumpinguhinnaga impordi turuosa
(62)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 15,6 %, mis on peaaegu kaks korda suurem kui 2006. aastal.
Tabel 3
Import Hiinast (turuosa)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Turuosa (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekseeritud
100
149
191
198
3.3. Hinnad
a) Hinna kujunemine
(63)
Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eursotati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Seda võis märgata olenemata klaasfilamentkiu tootmiseks kasutatava toormaterjali märkimisväärsest hinnatõusust kogu maailmas vaatlusalusel perioodil (nagu on näidatud tabelis 18).
Tabel 4
Import Hiinast (hinnad)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine hind (eurot/tonn)
930
936
970
943
Indekseeritud
100
101
104
101
b) Hindade allalöömine
(64)
Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid.
(65)
Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 23-39 %.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(66)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kogu liidu tootmisharu ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid tootjaid.
4.2. Toodang
(67)
Liidu toodang jäi aastatel 2006-2008 suhteliselt stabiilseks, kuid see vähenes järsult uurimisperioodi jooksul.
Tabel 5
Liidu tootmisharu - toodang
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekseeritud
100
103
101
63
4.3. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(68)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus kujunes järgmiselt:
Tabel 6
Liidu tootmisharu - tootmisvõimsus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekseeritud
100
100
102
89
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseeritud
100
103
100
71
(69)
Uurimisperioodil tootmisvõimsus vähenes. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud langevate hindade ja väheneva turuosa tõttu demonteeriti või suleti ajutiselt mitu tootmisliini või kärbiti neid. Olenemata tootmisvõimsuse vähenemisest, vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 86 %-lt 61 %-le, s.t 29 %.
4.4. Varud
(70)
Tabelist 7 nähtub, et kõigepealt varud vähenesid 2007. aastal, kui tarbimine oli haripunktis, kuid need suurenesid oluliselt 2008. aastal selle aasta neljandas kvartalis järsult langenud nõudluse tõttu. Uurimisperioodil oli varude tase tavapärasem.
Tabel 7
Liidu tootmisharu - varud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekseeritud
100
82
139
92
4.5. Müügimaht (liidu kogu tootmisharu)
(71)
Kõigi ELi turu liidu tootjate müügimaht, sh müük omatarbeks, kujunes järgmiselt:
Tabel 8
Liidu tootmisharu - ELi müük (maht)
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekseeritud
100
101
96
70
(72)
Liidu tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes 30 %. Kuigi 2007. aastal suurenes tarbimine liidus 6 % (nagu on näidatud tabelis 1), kasvas liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügi maht liidu turul vaid 1 %. See tähendab, et kõnealusel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Pärast seda, 2008. aastal ja uurimisperioodil, vähenes liidu tootmisharu müügimaht oluliselt.
4.6. Turuosa (liidu kogu tootmisharu)
(73)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt aastatel 2007. ja 2008, mille järel see uurimisperioodil veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil siiski turuosast 5,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.
Tabel 9
Liidu tootmisharu - ELi turuosa
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi turuosa (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekseeritud
100
95
91
93
4.7. Müügihinnad
(74)
Tabelist 10 nähtub, et liidu tootmisharu ei ole suutnud vaatlusalusel perioodil tõsta hindu, millega müüakse sõltumatutele klientidele. Vastupidiselt sellele on keskmised müügihinnad vähenenud 2 %, mis on eriti tähelepanuväärne, sest toormaterjali hinnad on tõusnud. Liidu tootmisharul ei olnud tegelikult võimalik kanda toormaterjali hinnatõusu üle müügihindadesse, kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga import osutas liidu turul hindu alandavat survet.
Tabel 10
Liidu tootmisharu - ELi müük (keskmised hinnad)
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Eurot/tonn
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekseeritud
100
99
101
98
4.8. Tööhõive
(75)
Liidu tootjate tööhõive tase näitab, et liidu tootmisharu on vaatlusalusel perioodil tootmist ratsionaliseerinud eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja korvata toormaterjali hinnatõusu. Kogu perioodi jooksul töötajate arv tõesti vähenes 20 protsendipunkti võrra ning 15 protsendipunkti suurune langus koondus ajavahemikule aastast 2007 kuni uurimisperioodini.
Tabel 11
Liidu tootmisharu - tööhõive
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Töötajate arv
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekseeritud
100
95
90
80
4.9. Tootlikkus
(76)
Tänu eelmises põhjenduses kirjeldatud liidu tootmisharu jõupingutustele suurenes aastatel 2007 ja 2008 liidu tootjate tööjõu tootlikkus oluliselt. See positiivne areng muutus vastupidiseks uurimisperioodil ning seetõttu langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 21 %. Tootlikkuse langus tulenes osaliselt nõudluse järsust langusest ja osaliselt sellest, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, mille tõttu toodang vähenes märkimisväärselt, mis viis omakorda klaaskiu tootmiseks kasutatav tööjõu suurenemiseni tooteühiku kohta.
Tabel 12
Liidu tootmisharu - tootlikkus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonni töötaja kohta
121
131
136
95
Indekseeritud
100
108
113
79
4.10. Töötasud
(77)
Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastapalgad tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 3 %. See langus oleks siiski olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.
Tabel 13
Ühenduse tootmisharu - tööjõukulu
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Aastapalk (eurodes)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseeritud
100
101
103
97
4.11. Tulusus ja investeeringutasuvus
(78)
ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Liidu tootjate tulususe kindlaksmääramiseks on kontrollitud arvandmeid parandatud, et käesolevat analüüsi ei mõjutaks erakorralised ettevõttespetsiifilised küsimused, millel oli ebaproportsionaalne mõju nende äriühingute kasuminäitajatele sellel perioodil. Pärast kõnealuseid parandusi kujunes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate tootjate tulusus ja investeeringutasuvus, mis oli seotud samasuguse toote müügiga liidus, järgmiselt:
Tabel 14
Liidu tootmisharu - tulusus ja investeeringutasuvus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netokasum (protsendina käibest)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeeringutasuvus
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Nagu on näidatud eelmises tabelis, saavutas liidu tootmisharu väikese tulususe määra peaaegu kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud aastal 2007, mil keskmine tulusus oli 4,7 %. Uurimisperioodil muutus kasum märkimisväärselt suureks kahjumiks: liidu tootmisharu keskmine kahjumimäär oli 15 %.
(80)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust. Investeeringutasuvus oli üpris väike kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud aastal 2007. Uurimisperioodil langes liidu tootmisharu investeeringutasuvus - 16,8 %-ni.
(81)
Olenemata tarbimise kasvust ajavahemikul 2006-2008, nagu on kirjeldatud põhjenduses 60, ja liidu tootmisharu jõupingutustest ratsionaliseerida tootmiskulusid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 75 ja 76, oli finantsolukord eespool kirjeldatu kohaselt kehv. Vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiirelt kasvav maht liidu tootmisharu müügimahtu ja põhjustas ka suure hinnalanguse. Need tegurid on mõjutanud liidu tootmisharu finantsolukorda. Seda näitlikustab kõige paremini märkimisväärne 15 % kahjum uurimisperioodil.
4.12. Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(82)
Äritegevuse puhaskäive kujunes järgmiselt:
Tabel 15
Liidu tootmisharu - rahavoog
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseeritud
100
50
22
-64
(83)
Tabel kinnitab liidu tootmisharu kehva finantsolukorda ajavahemikul 2006-2008 ja sellest tulenevat olukorra ränka halvenemist uurimisperioodil.
4.13. Investeeringud
(84)
Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate tootjate investeeringud järgmiselt:
Tabel 16
Liidu tootmisharu - investeeringud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseeritud
100
52
109
71
(85)
Kõrgaastatel 2006 ja 2008 oli tänu ahjude renoveerimisele investeeringute tase suhteliselt kõrge. Kõnealuses kapitalimahukas tootmisharus tuleb ahjud renoveerida iga 7-10 aasta tagant ja sellega seotud kulud võivad olla 8-13 miljonit eurot (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Suur osa muudest, suurtest struktuurilisematest investeerimiskuludest on seotud sulamite tarbimisega läbiviikudes ja sellest tuleneva läbiviikude renoveerimisega.
4.14. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(86)
Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 55, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada ebaoluliseks.
5. Järeldus kahju kohta
(87)
Olenemata liidu tootmisharu tõsistest jõupingutustest konkurentsivõimet tõsta, arenesid enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajatest vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. See on eriti hästi märgatav, kui analüüsida liidu tootmisharu finantstulemusi, eelkõige investeeringutasuvust, rahavoogu ja tulusust, mis kõik arenesid negatiivses suunas. Samuti on selget suundumust halvemuse poole näidanud ka tootmisnäitajad, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht ja turuosa.
(88)
Samal ajal lõi Hiinast pärit klaaskiu import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 39 % ja liidu tootmisharu kaotas vähem kui nelja aastaga turuosast 5 protsentipunkti.
(89)
Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(90)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(91)
Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 51 % tänu, mille suurenes liidu turuosa 98 % (7,9 %-lt kuni 15,6 %-ni).
(92)
Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 5,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 2 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase madal ja uurimisperioodil negatiivne.
(93)
Samuti väärib märkimist, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas ka uurimisperioodil. Teisisõnu, nagu on märgitud ka põhjenduses 62, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht vähenes aeglasemalt kui liidu tarbimine.
(94)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ei ole põhjuslikku seost. Ühe väite kohaselt oli Hiina ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus olnud kogu vaatlusaluse perioodi vältel suhteliselt stabiilne, samas kui liidu tootmisharu tulusus samal ajal kõikus. Selles suhtes on vaja meeles pidada, et liidu tootmisharu müügile on lisaks hinnatasemele tugevat survet avaldanud ka madala dumpinguhinnaga impordi maht. Kuigi ka muudel teguritel võib olla olnud mõju liidu tootmisharu halvenenud olukorrale ning seega teataval määral ka liidu tootmisharu tulususele, ei saa need mingil juhul leevendada seda mõju, mis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis lõi pidevalt liidu hindu alla, pidades silmas eelkõige asjaolu, et mõju oli suhteliselt stabiilne hoolimata turul toimunud sellistest muutustest nagu tarbimise kasv ja langus või toormaterjali hinna kujunemine.
(95)
Sarnane põhjendus on esitatud ka väitele, mille kohaselt liidu tootmisharu tulususe näitajad ja liidu turuosa ei ole omavahel seotud. Liidu tootmisharu tulususe tase tõepoolest ajutiselt paranes aastatel 2006-2007 sellest olenemata, et osa turust kaotati. See tulenes 2007 aastal liidu turul paranenud tingimustest (vt 6 % liidu tarbimise kasvu, nagu on märgitud põhjenduses 60). Olulisem on siiski see, et aastatel 2006 ja 2007 keskendus liidu tootmisharu tootmise ratsionaliseerimisele toomiskulude vähendamise kaudu, millel oli samuti mõju liidu tootmisharu tulususele. Veel ühe näitena võib märkida, et ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini liidu tootmisharu turuosa veidi kasvas, samas kui selle tulususest sai 15 % kahjum. Samal perioodil suurendas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import siiski ka oma turuosa ja lõi samal ajal liidu toomisharu müügihindu tugevalt alla. Sellest tulenes liidu tootmisharu kantud suur kahju. Mõlemad juhtumid näitavad tõepoolest, et dumpinguhinnaga impordi mõju hindamiseks liidu tootmisharu olukorrale ei saa arvesse võtta ainult ühte või kahte eraldiseisvat näitajat.
(96)
Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, oli märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import kolmandatest riikidest
(97)
Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi koguturuosa vähenes 2 protsendipunkti 17 %-lt 15 %-ni. Suuruselt teise importijariigi Norra turuosa oli uurimisperioodil 3,3 %. Türgi turuosa oli uurimisperioodil 2,5 % ja suuruselt neljanda importijariigi USA turuosa oli uurimisperioodil 2 %.
Tabel 17
Muudest riikidest pärit import
Riik
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Norra
Maht (tonnides)
34 990
28 834
35 410
24 993
Turuosa (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Keskmine hind (eurodes)
1 254
1 412
1 360
1 256
Türgi
Maht (tonnides)
28 981
25 035
20 658
18 874
Turuosa (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Maht (tonnides)
22 921
24 246
20 447
13 569
Turuosa (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Keskmine hind (eurodes)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaisia
Maht (tonnides)
9 541
25 569
35 200
12 601
Turuosa (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Keskmine hind (eurodes)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Maht (tonnides)
19 318
18 150
14 655
11 285
Turuosa (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 193
1 146
1 069
975
India
Maht (tonnides)
4 365
11 231
3 757
5 361
Turuosa (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Keskmine hind (eurodes)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
7 959
5 974
13 934
5 116
Turuosa (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Keskmine hind (eurodes)
1 430
1 607
894
1 004
Jaapan
Maht (tonnides)
21 671
10 727
11 174
4 609
Turuosa (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Keskmine hind (eurodes)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mehhiko
Maht (tonnides)
4 894
9 713
7 226
3 689
Turuosa (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Maht (tonnides)
4 136
3 309
2 196
2 244
Turuosa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurodes)
1 303
2 025
1 761
2 146
Muud riigid
Maht (tonnides)
8 954
14 848
8 519
9 227
Turuosa (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Keskmine hind (eurodes)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Eespool esitatud Eurostati andmetel põhinevast tabelist ilmneb, et muu impordi keskmised hinnad liidu piiril on üldiselt palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad, nagu on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 63. Kui võrrelda neid Eurostatist saadud hindu põhjenduses 74 esitatud liidu tootmisharu hindadega, ilmneb, et Türgist pärit import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla. Türgist pärit impordi turuosa uurimisperioodil oli siiski ainult 2,5 % ning see oli väiksem kui kõnealuse impordi turuosa 2006. aastal. Lisaks olid kõnealuse impordi hinnad pidevalt Hiinast pärit impordi hindadest 14-23 % kõrgemad. Import Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist tundub samuti olevat allpool liidu tootmisharu hinnatasemest, kuid nende turuosad on väikesed ja kahanevad. Seega leiti, et Türgist, Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist või mis tahes muust kolmandast riigist pärit impordil ei ole olnud liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Eespool esitatu põhjal on mõistlik esialgu järeldada, et muudest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis leiti olevat kindlaks tehtud dumpingu ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
3.2. Majanduskriisi mõju
(99)
Teatavad isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas majanduskriis, mille tõttu nõudlus järsult langes.
(100)
Liidu tarbimises võis ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini tõepoolest täheldada tugevat langust, nagu on märgitud põhjenduses 60. Langus oli 28 % ja selle põhjuseks peetakse liitu sel perioodil tabanud majanduskriisi. Kriis mõjutas tugevalt enamikku sektoreid, kus kasutatakse vaatlusalust toodet sisaldavaid tooteid (autotööstus, tuuleenergia, ehitus jne), ning see põhjustas klaaskiu nõudluse languse ahela alguses.
(101)
Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi väheneva müügi tingimustes oleks liidu tootmisharu olnud võimeline säilitama müügimahu ja hindade piisava taseme, vähendades seega tarbimise languse negatiivset mõju. See oleks olnud võimalik ainult siis, kui turul ei oleks olnud madalast dumpinguhinnaga impordist tulenevat ebaõiglast konkurentsi. Lisaks võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks.
(102)
Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa pidada võimalikuks, et majandussurutis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.3. Hiinast pärit impordi mahu areng ja liidu tootmisharu finantsolukord
(103)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu finantsolukorra vahel ei ole põhjuslikku seost, sest liidu tootmisharu tulusus oli kõige parem aastatel, mil Hiinast pärit vaatlusealuse toote impordi maht oli kõige suurem, ning kõige halvem siis, kui Hiinast pärit impordi maht oli vaatlusaluse perioodi jooksul kõige väiksem.
(104)
Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et tarbimise arengul, eelkõige uurimisperioodi aegsel majandussurutisel, on kindlasti olnud mõju nii Hiinast pärit impordi mahule kui ka liidu tootmisharu finantsolukorrale, võttes arvesse kriisi üleilmset olemust.
(105)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on eespool märgitu kohaselt siiski liidu tootmisharu müügihindu uurimisperioodi ajal, st majandussurutise ajal tugevalt alla löönud. Olukorda halvendas veelgi see, et Hiina eksportivad tootjad on suutnud majandussurutise ajal oma turuosa veidi suurendada, samas kui liidu tootmisharu kandis suurt kahjumit, sest ei suutnud müüa soodsamate hindadega.
(106)
Tuleb tõdeda, et eespool kirjeldatud hindade allalöömine, mis toimus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega paralleelselt, on liidu tootmisharu kahjustanud isegi enam kui sama oleks toimunud ajal, mil tarbimine ei oleks majandussurutise tõttu olnud kõikuv.
(107)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa mingil juhul järeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suundumuste ja liidu tootmisharu finantstulemuste võrdlemist saab pidada teguriks, mis kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
3.4. Liidu tootmisharu ekspordimüügi ja/või oma tarbeks ettenähtud müügi langus
(108)
Teatavad huvitatud isikuid väitsid, et liidu tootmisharu tulususe vähenemise põhjustas ekspordimüügi või oma tarbeks tootmise vähenemine, mitte liidu tootmisharu müügi vähenemine liidus. Siinkohal tuleks meelde tuletada, et tulusust koos kõikide muude kahjunäitajatega, välja arvatud müügimaht, on hinnatud liidu turul sõltumatutele isikutele suunatud müügi põhjal. Teisisõnu on nii ekspordimüük kui ka oma tarbeks ettenähtud müük arvutustest välja jäetud. Samuti on tõsi, et ekspordi müügimaht on vähenenud veidi kiiremini kui liidu müük, kuid see ei pea paika oma tarbeks tootmise puhul, moodustas vaatlusalusel perioodil 22,4-24,4 % liidu kogumüügist. Lisaks sellele, pidades silmas ekspordimüügi osakaalu võrrelduna liidu tootmisharu müügiga ELis (mis kõikus vaatlusalusel perioodil 10-14 %), ei saa kõnealust müüki pidada nii oluliseks, et see seaks kahtluse alla põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
3.5. Liidu tootmisharu suurenenud tootmisvõimsus ja suurenenud tootmiskulud
(109)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas vale otsus suurendada tootmisvõimsust. Siinkohal tuleks kõigepealt märkida, et klaaskiu turg on mitme aasta jooksul olnud kasvav turg ja otsust suurendada tootmisvõimsust teatavates tehastes ei saa pidada põhjendamatuks majandustegevuse kavandamiseks olukorras, kus tarbimine on kasvamas. Lisaks märgitakse, et liidu tootmisharu toomisvõimsus tegelikult vähenes vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 68).
(110)
Igal juhul tuleb märkida, et liidu toomisharu on suutnud vähendada peamise toormaterjaliga seotud kulusid ühiku kohta olenemata sellest, et toormaterjali hinnad vaatlusalusel perioodil tõusid.
Tabel 18
Toormaterjali hind ja kulu toodetud klaaskiu ühiku kohta
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tooraine tonni hind (3)
100
106
104
102
Kulutused klaaskiu toormaterjalile tonni kohta (3)
100
99
97
94
(111)
Eespool kirjeldatud toormaterjaliga seotud kulude arengu toodetud klaaskiu ühiku kohta põhjustasid investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet. Liidu tootmisharu on tõepoolest võtnud meetmeid tootmisprotsesside tõhustamiseks ja ratsionaliseerimiseks ning sisendile tehtavate kulutuste vähendamiseks vaatlusalusel perioodil.
(112)
Nagu on seoses tööjõukuludega põhjendustes 75-77 juba märgitud, vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma töötajate arvu 20 %, samas kui keskmised palgad vähenesid, kuigi arvesse võeti suurte lahkumishüvitiste mõju.
(113)
Eespool esitatud põhjuste tõttu ei võeta seega arvesse väidet, mille kohaselt liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas tegelikult suurenenud tootmiskulu, mis võis tuleneda ebaefektiivsusest või kõrgetest tööjõukuludest.
3.6. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi konkurentsivõime ja seotud Hiina tootjatest tulenev enda tekitatud kahju
(114)
On väidetud, et kahju tekkis sellepärast, et Hiina eksportijate toodang oli suuremahuline ja nad kasutasid kaasaegset tehnoloogiat, mitte selle pärast, et vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga. Tegelikult võib tõdeda, et ka liidu tootjate toodang on suuremahuline ja nad rakendavad kaasaegseid tootmisprotsesse.
(115)
Üks huvitatud isik väitis, et seotud Hiina tootjatelt pärit impordi kaudu võis liidu tootmisharu olla kahju tegelikult ise põhjustanud. Selle taustal tuleb märkida, et põhjenduses 58 märgitu kohaselt on sellise impordi maht olnud väga väike võrreldes nii liidu tootmisharu toodangu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordiga.
(116)
Seega ei saanud ei konkurentsivõime puudumist ega seotud Hiina tootjatelt pärit importi pidada teguriks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(117)
Eespool esitatud analüüsist ilmneb, et Hiinast pärit klaaskiu impordi kogus on vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud ning järk-järgult vähendanud liidu tootmisharu turuosa. Veelgi enam, need suurenenud kogused, mis toodi liidu turule dumpinguhinnaga, lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning takistasid seega liidu tootmisharul üle kandmast toormaterjali hinnatõusu oma klientidele. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tegevuse tõhustamise abil, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust.
(118)
Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu muude müügivaldkondade arendamine ja muud tegurid, sealhulgas põhjendustes 97-116 nimetatud tegurid, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(119)
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(120)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest, on kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.
(121)
Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Kokku saadeti 60 küsimustikku. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja 13 kasutajat. Lisaks esitas mitu importijat ja kasutajat menetluse käigus kirjalikke märkusi, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele.
1. Liidu tootmisharu huvid
(122)
Nagu on märgitud põhjenduses 56, tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Kaheksa kaebuse esitaja toodang moodustas 90 % liidu toodangust; kaebust toetas veel kaks äriühingut ning 11. äriühing ei esitanud märkusi.
(123)
Kolmes valimisse kuuluvas äriühingus, mille toodang moodustas ligikaudu 60 % liidu kogutoodangust, töötas 3 300 samasuguse toote tootmise, müügi ja haldusküsimustega otseselt seotud töötajat. Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavoog, olid kõige halvemad. Liidu tootmisharu tulusus langes vaatlusalusel perioodil juba niigi madalalt 0,3 % tasemelt - 15 %-ni ning turuosa vähenes 5,6 protsendipunkti võrra.
(124)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lõpetab hinnalanguse ja turuosa kahanemise ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu rahanduslik olukord.
(125)
On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu turu- ja finantsolukord jätkuvalt. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi ja tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiinast pärit impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt on vaja tootmist ja investeeringuid veelgi vähendada ning liidus tootmisüksusi sulgeda, mille tõttu kaob suur hulk töökohti.
(126)
Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(127)
Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ja uurimises tegid täielikult koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Kõnealuse kahe importija käibest ainult väike osa (vastavalt 7 % ja 25 %) tulenes Hiinast pärit vaatlusaluse tootega seotud tegevusest. Mõlemad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest nad leidsid, et selle tõttu võib lõppeda Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine.
(128)
Kõnealuse kahe importija deklareeritud import moodustas siiski väga väikese osa (alla 1 %) Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Ükski teine importija ei ole koostöö tegemiseks küsimustikule vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.
3. Kasutajate huvid
(129)
Käesolevasse menetlusse kaasatud klaasfilamentkiudusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel. Koostööd tegid järgmised kasutajate rühmad: kudujad (kes toodavad kõrgekvaliteedilisi erikangaid ja standardsemaid kangaid, nt tuuleenergiaturbiinide jaoks ning kasutamiseks mereveo-, transpordi-, lennundus- ja infrastruktuurivaldkondades), voodrite tootjad, muu hulgas autotööstuses kasutatavate keemiliste ühendite tootjad, komposiitmaterjalidest pooltoodete ja valmistoodete tootjad.
(130)
Koostööd teinud kasutajate ostetud, Hiinast pärit vaatlusaluse toote hulk moodustas ligikaudu 20 % Hiinast pärit klaaskiu impordist uurimisperioodil. Küsimustikele esitatud vastustest ilmneb veel, et liidu kasutajate tootmisharus on tööl suur hulk inimesi. Kuigi selle tõendamiseks ei ole praeguses etapis põhjalikke ja põhjendatud andmeid esitatud, võib küsimustikule esitatud vastuste põhjal esialgu hinnata, et ELi järgtööstuses töötab 50 000-75 000 inimest. Samamoodi võib hinnata, et Hiina klaaskiudu uurimisperioodil kasutanud äriühingute klaaskiudu kasutavates osakondades töötab ligikaudu 27 000 inimest.
(131)
Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad ostavad klaaskiudu Hiinast, aga ka mujalt, sealhulgas Euroopa tootjatelt. Ainult mõned neist ostsid klaaskiudu ainult Hiinast. Kõnealuses sektoris on järgtööstuse tegevusvaldkonnad väga mitmekesised, aga ka äriühingute suurus võib olla väga erinev; teatavad äriühingud kuuluvad rahvusvahelistesse suurtesse kontsernidesse, samas kui teised on täielikult sõltumatud.
3.1. Meetmete võimalik mõju kasutajate tulususele
(132)
Küsimustikule esitatud vastustes ilmneb, et klaaskiudu kasutava tootmisharu olukord on võrdlemisi hea. Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad said nii kogu vaatlusaluse perioodi kui ka uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tootmisest ja müügist kasumit. Mõni kasutaja teatas siiski, et sai kõnealusest tegevusest uurimisperioodil kahjumit, kuid mitme teise kasutaja kasum oli vahemikus 5-10 %.
(133)
Klaaskiu ostukulud moodustavad üldiselt olulise osa klaaskiudu kasutava tootmisharu toodete tootmiskuludest. Esitatud andmete kohaselt võib see olla sõltuvalt tootest vahemikus 10 % kuni üle 50 %. Seega võib Hiina klaaskiu ostukulude suurenemisel olla oluline mõju teatavate kasutajate kuludele.
(134)
Küsimustikule esitatud koostööd teinud kasutajate vastuste põhjal on dumpinguvastaste meetmete keskmine mõju kasumile ligikaudu 1 % kasutajate äriühingute selliste osakondade käibest, kus kasutatakse klaaskiudu, kuid alla 0,5 % kõikide selliste äriühingute käibest, kus on klaaskiudu kasutavaid osakondi. Teisisõnu oleks mõju klaaskiudu kasutava osakonna tulususele keskmiselt 1 protsendipunkt ja kogu äriühingu tulususele alla 0,5 protsendipunkti.
(135)
Tuleks siiski märkida, et teatavate kasutajate äriühingute puhul võib eespool kirjeldatud mõju olla suurem, st kuni ligikaudu 5 % äriühingu käibest. Võttes arvesse teatavate kasutajate kasumi taset ja klaaskiu osakaalu nende tootmiskuludes, ei või jätta kõrvale võimalust, et klaaskiu järsul hinnatõusul on mõju nende tulususele, kui sellist kulude suurenemist ei saa üle kanda täielikult või vähemalt osaliselt nende klientidele.
(136)
Kokkuvõttes võib esialgu järeldada, et kuigi dumpinguvastaste meetmete mõju võib teatavate kasutajate äriühingute puhul olla suurem, mõjutavad need ülejäänud kasutajaid tõenäoliselt mõõdukalt.
3.2. Tooted ei ole vastastikku asendatavad
(137)
Mitu kasutajat on väitnud, et suure osa vaatlusalust toodet kasutava tootmisharu vajatava klaaskiu ostuprotsess ei ole lihtne. Tarnijad peavad läbima pika ja keerulise heakskiitmismenetluse, mis võib kesta 6-12 kuud, ilma et positiivne tulemus oleks tagatud. Seega oleks tarnija vahetamine dumpinguvastaste tollimaksude tasumise vältimiseks kulukas, lühikeses perspektiivis võimatu ning tehnoloogilisest seisukohast riskantne.
(138)
Siinkohal ollakse nõus, et teatavate otstarvete puhul võib vaatlusaluse toote omadustest tuleneda pikk katsete tegemist hõlmav heakskiitmismenetlus. Ka mitme kasutaja esitatud märkuste põhjal tundub praegu siiski, et enamikul juhtudel on olemas võimalus hankida toodet mitmest allikast. Tuleks samuti meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata teatavatele tarnijatele ligipääs liidu turule, vaid nende eesmärk on taastada aus kaubandus ja parandada moonutatud turuolukorda.
(139)
Seega järeldatakse esialgu, et Hiina klaaskiu suhtes meetmete kehtestamine tõenäoliselt ei põhjusta toormaterjali tarnimise peatumist toodet kasutavale tootmisharule.
3.3. Puuduvad võimalused üle kanda kulude suurenemine klientidele ja väljastpoolt ELi pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest tulenev tugevnenud konkurents
(140)
Mitu kasutajat on märkinud, et neil ei ole võimalik üle kanda klaaskiu hinna tõusu nende klientidele. Kõnealused kasutajad väitsid, et nende toodete turul on tugev konkurents ja et nende klientidel oleks lihtne tarnijat vahetada, kui nad hindu tõstaksid.
(141)
Võttes arvesse kasutajate äriühingute mitmekesisust, on raske hinnata kasutajate suutlikkust üle kanda võimalikku hinnatõusu nende klientidele. Siiski võib küsimustikule esitatud kasutajate vastuste põhjal oletada, et isegi kui teatavatel kasutajatel ei ole võimalik üle kanda suuremat osa kulutuste suurenemisest oma klientidele, oleks selle mõju enamikul juhtudel käibele ja tulususele väga väike.
(142)
Mitu kasutajat väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu suureneks tootmisahela järgmise etapi toodete turul mujalt kui EList pärit konkurents, kuna tootmisahela järgmise etapi toodete suhtes ei kohaldata kaitsemeetmeid, ning muutuks Hiinast pärit import nii, et klaaskiu impordilt mindaks üle tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu keemilised ühendid, kangad ja komposiitmaterjalidest tuuleenergiaturbiinide labad. Tegelikult on märgitud, et Hiinast pärit import juba konkureerib mitmel kõnealusel turul ning et klaaskiu suhtes meetmete kehtestamise korral kõnealune konkurents tõenäoliselt tugevneks. Seega väideti, et toodet kasutav tootmisharu peaks hakkama klaaskiu eest maksma kõrgemat hinda ning toime tulema tugevnenud konkurentsiga. Väidetavalt ei oleks sellises ettevõtluskeskkonnas võimalik mis tahes hinnatõusu puhul sellest suuremat osa klientidele üle kanda.
(143)
Siinkohal tuleks märkida, et tugevnenud konkurents, mis võib tuleneda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, ei saa olla kõnealuste põhjendatud meetmete kehtestamata jätmise põhjus. Klaaskiudu kasutaval Euroopa tootmisharul on samad õigused nagu klaaskiudu tootval tootmisharul ning sellel on täielik õigus toetuda ELi kaubandusõigusele ja taotleda selle tooteid käsitlevat dumpinguvastast uurimist, kui neil on kindel positsioon ja nad saavad kahjustava dumpingu kohta esitada esmapilgul usutavaid tõendeid.
(144)
Seega ei saa eespool esitatud väide võimaliku tugevneva konkurentsi kohta, mis on tingitud mujalt kui EList pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest, õigustada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist.
3.4. Tarnedefitsiit
(145)
Mitu kasutajat väitsid, et pärast uurimisperioodi liidu turul juba oli tarnedefitsiit ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ainult halvendaks olukorda, kuna seetõttu väheneks Hiinast pärit import, samas kui kõnealust importi on vaja suure ja kasvava nõudluse rahuldamiseks.
(146)
Kaebuse esitajad nõustusid, et teatavate liidu tootmisharu toodetavate tooterühmade tarne on takistatud, kuid nad leidsid, et selline olukord on ajutine ning põhjustatud majanduskriisi järgsest turu taastumisest tulenevatest liiga väikestest varudest. Kui tulusust suudetaks uuesti suurendada, oleks kaebuse esitajate väitel liidu tootmisharul võimalik toime tulla eeldatava ELi järgtööstusest edaspidi tuleneva nõudluse kasvuga, kasutades eelkõige rakendamata tootmisvõimsust, mida on võimalik kergesti uuesti käivitada, ning tehnoloogilisi uuendusi ja renoveeritud ahjusid.
(147)
Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldava ebaõiglase kaubanduspraktika heastamine ja liidu turul normaalse konkurentsiolukorra taastamine, mitte importimise takistamine. Kuigi Hiinast pärit vaatlusaluse toote ELi hinnatase tõenäoliselt tõuseks pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, ei sulgeks soovitatavad meetmed liidu turgu Hiina eksportivatele tootjatele ja seepärast jätkuks Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine liidu turule.
(148)
Liidu tootmisharu suutlikkuse kohta korvata Hiina klaaskiu tarne võimalik puudumine tuleks märkida, et liidu tootmisharu praegust tootmisvõimsuse rakendusastet arvestades peaks pakkumine täielikult vastama turu nõudlusele. Isegi 116 413 tonni suurust Hiinast pärit klaaskiu importi uurimisperioodil oleks võimalik asendada liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsusega, mille suuruseks hinnati 200 000 tonni uurimisperioodil.
(149)
Eespool esitatut arvesse võttes võib esialgu järeldada, et võimalikku tarnedefitsiiti saab korvata liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste tõstmisega nii muu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote muu kui dumpinguhinnaga impordi abil.
4. Järeldus ELi huvide kohta
(150)
Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga.
(151)
Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. Esialgset hinnangut võib siiski pärast huvitatud isikute esitatud märkusi olla vaja põhjalikumalt analüüsida.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(152)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule.
1. Kahju kõrvaldamise tase
(153)
Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(154)
Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12-15 % sihtkasum. Seni esitatud tõendid ei näita siiski veenvalt, et kõnealune kasumitase on vajalik miinimum liidu tootmisharu tasuva ettevõtlustegevuse tagamiseks selles ettevõtlussektoris. Sellise kindla tõendusmaterjali puudumise tõttu, mis tõendaks sihtkasumi kõrgema taseme vajalikkust, järeldatakse esialgu, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks on sobiv aluseks võtta 5 % sihtkasum.
(155)
Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.
(156)
Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
New Changhai Group
61,4 %
Teised koostööd teinud äriühingud
104,2 %
Kõik teised äriühingud
104,2 %
2. Ajutised meetmed
(157)
Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldava kõige madalamale leitud tasemele, st kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.
(158)
Võttes arvesse, et koostööd tegid väga paljud Hiina eksportivad tootjad, kohaldatakse koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist ega uurimist ning mis tahes teiste koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes samasugust ajutist tollimaksu. Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:
Äriühing
Ajutine tollimaks
New Changhai Group
8,5 %
Teised koostööd teinud äriühingud
43,6 %
Kõik teised äriühingud
43,6 %
(159)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(160)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(161)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
H. LÕPPSÄTE
(162)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887), klaasfilamentkiust lõnga (välja arvatud lõng, mida on immutatud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) suhtes, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-i koodid 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) alla.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks ( %)
TARICi lisakood
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Kõik teised äriühingud
43,6
A999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. september 2010