NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 744/2010
ze dne 18. srpna 2010,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, s ohledem na kritická použití halonů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Halon 1301, halon 1211 a halon 2402 (dále jen „halony“) jsou látky poškozující ozonovou vrstvu, které jsou uvedeny jako regulované látky ve skupině III v příloze I nařízení ES č. 1005/2009. Jejich výroba je ve členských státech od roku 1994 v souladu s požadavky Montrealského protokolu zakázána. Jejich použití je však i nadále povoleno pro určitá kritická použití, jak je stanoveno v příloze VI nařízení (ES) č. 1005/2009.
(2)
Jak vyžaduje čl. 4 odst. 4 písm. iv) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2009 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (2), přezkoumala Komise přílohu VII uvedeného nařízení. V této souvislosti Komise vyhodnotila stávající použití halonů a dostupnost a používání technicky a ekonomicky dostupných náhradních látek nebo technologií, které jsou přijatelné z hlediska životního prostředí a zdraví (dále jen „náhradní látky a technologie“). Nařízení (ES) č. 2037/2000 bylo mezitím nahrazeno nařízením (ES) č. 1005/2009 a příloha VII nařízení (ES) č. 2037/2000 se změnila na přílohu VI nařízení (ES) č. 1005/2009, aniž by došlo ke změnám.
(3)
Z přezkumu vyplynuly některé nesrovnalosti mezi členskými státy ohledně výkladu skutečnosti, která použití halonů představují kritická použití podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1005/2009. Každé použití halonů by tedy mělo být podrobněji popsáno a mělo by uvádět kategorii vybavení či zařízení, účel použití, druh halonového hasicího přístroje a typ halonu.
(4)
Z přezkumu rovněž vyplynulo, že až na několik výjimek již halony nejsou potřeba k tomu, aby byly splněny potřeby požární ochrany u nových konstrukčních návrhů vybavení a nových zařízení, a že se nyní běžně používají náhradní látky a technologie. Halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany jsou však i nadále potřeba v některém vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů.
(5)
Z přezkumu je dále zřejmé, že u většiny použití v oblasti protipožární ochrany, ať už u stávajícího vybavení a ve stávajících zařízeních, nebo u vybavení, které je vyráběno podle stávajících konstrukčních návrhů, jsou halony nahrazovány nebo by s postupem doby mohly být za přiměřené náklady nahrazeny náhradními látkami a technologiemi.
(6)
S ohledem na zvýšenou dostupnost a používání náhradních látek a technologií je proto vhodné stanovit pro každé použití termíny pro ukončení používání, po jejichž uplynutí nebude používání halonů v novém vybavení a nových zařízeních považováno za kritické, a instalace halonových hasicích přístrojů či systémů požární ochrany tudíž nebude povolena. Při definování pojmů „nové vybavení“ a „nová zařízení“ je třeba řádně zohlednit fázi v životním cyklu vybavení a zařízení, ve které je účinně stanoven konstrukční návrh prostoru, v němž je zapotřebí protipožární ochrany.
(7)
Rovněž je vhodné stanovit pro každé použití konečná data, po jejichž uplynutí by používání halonů u hasicích přístrojů či systémů požární ochrany ve veškerém vybavení a veškerých zařízeních, ať již ve stávajícím vybavení či stávajících zařízeních, nebo ve vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů, přestalo být považováno za kritické. Používání halonů by tudíž nebylo povoleno a všechny halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany by do uvedeného data měly být nahrazeny, upraveny či vyřazeny z používání v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2009.
(8)
Termíny pro ukončení používání by měly zohlednit dostupnost náhradních látek a technologií u nového vybavení a nových zařízení a překážky pro jejich používání. Rovněž by měly v případě potřeby poskytnout dostatek času pro vývoj náhradních látek a technologií a zároveň k takovému vývoji motivovat. Pokud se týká letadel, vzhledem k tomu, že civilní letectví je právně upraveno na mezinárodní úrovni, je třeba řádně přihlédnout k iniciativám Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) týkajícím se instalace a používání halonů v hasicích přístrojích v letadlech.
(9)
Konečná data by kromě toho měla poskytnout dostatek času na to, aby nahrazení či úprava halonů byly dokončeny jako součást běžné či plánované údržby vybavení nebo zařízení či součást programů jejich aktualizace, aniž by byl nadměrně ovlivněn provoz vybavení či zařízení a aniž by vznikly nadměrné náklady. U konečných dat by se rovněž mělo přihlédnout k době potřebné pro získání osvědčení, povolení či schválení nezbytného pro instalaci náhradních látek a technologií v dotčeném vybavení či dotčených zařízeních.
(10)
Pro většinu použití v novém vybavení a nových zařízeních, ve kterých již halonových hasicích přístrojů a systémů požární ochrany není potřeba nebo se již neinstalují, je vhodné stanovit jako termín pro ukončení používání rok 2010. Je však vhodné stanovit rok 2011 jako termín pro ukončení používání v případě některých použití u pozemních vojenských vozidel a letadel, u nichž se má za to, že jsou pro ně nyní k dispozici náhradní látky a technologie, které však nebyly provedeny během vývojových programů, jež jsou nyní téměř dokončeny, a v jejichž případě by změny již nemusely být technicky či ekonomicky proveditelné. Je vhodné stanovit rok 2014 jako termín pro ukončení používání v případě použití u přenosných hasicích přístrojů umístěných v prostorech leteckého motoru a kabině letadla, což by odpovídalo harmonogramu pro předpokládané provedení odpovídajících omezení organizací ICAO. Je vhodné stanovit rok 2018 jako termín pro ukončení používání v případě použití v nákladním prostoru letadel, kdy zatím nebyly identifikovány náhradní látky a technologie, kdy však lze důvodně předpokládat, že náhradní látky a technologie budou v návaznosti na další výzkum a vývoj k dispozici do data stanoveného pro instalaci v nových letadlech, u kterých je podána žádost pro osvědčení typu.
(11)
Pro mnohá použití je vhodné stanovit konečné datum v období 2013 až 2025 v závislosti na míře technické a ekonomické obtížnosti vyplývající z nahrazení či úpravy halonů. Uvedená konečná data by měla poskytnout dostatečnou dobu na nahrazení halonů během programů běžné údržby u většiny vybavení a zařízení, v jejichž případě jsou nyní k dispozici náhradní látky a technologie. Je vhodné stanovit rok 2030 nebo 2035 jako konečné datum pro některá použití u vojenských pozemních vozidel a vojenských lodí, u nichž je nahrazení halonu technicky a ekonomicky dostupné pouze jako součást programů plánované aktualizace či rekonstrukce a v jejichž případě bude v některých členských státech zapotřebí provést dodatečný výzkum a vývoj k ověření vhodnosti náhradních látek a technologií.
(12)
U některých použití u stávajících vojenských vozidel, stávajících vojenských lodí, stávajících vojenských ponorek a stávajících vojenských letadel a u těch vozidel, lodí, ponorek a letadel, které jsou vyráběny nebo budou vyrobeny podle stávajících konstrukčních návrhů, nebyly technicky a ekonomicky dostupné náhradní látky a technologie dosud identifikovány. Lze však důvodně očekávat, že do roku 2040 bude většina dotčeného vybavení na konci své životnosti nebo že do té doby budou v důsledku dalšího výzkumu a vývoje k dispozici náhradní látky a technologie. Je tudíž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené datum pro tato použití.
(13)
Rovněž v případě systémů požární ochrany v nákladových prostorech, prostorech motoru a pomocných pohonných jednotkách u stávajících civilních letadel či letadel, která jsou vyráběna v souladu se stávajícím osvědčením typu, nebyly náhradní látky a technologie zatím identifikovány. Vedle toho bude v blízké budoucnosti u uvedených použití značný počet civilních letadel i nadále vyráběn za použití halonů a výroba těchto letadel bude na halonech závislá. Ačkoliv panuje obecná shoda, že existují významná technická, ekonomická a regulační omezení ovlivňující nahrazení halonů v těchto použitích, je s ohledem na nejistotu dlouhodobé dostupnosti recyklovaných halonů a s ohledem na potřebu dalšího výzkumu a vývoje pro účely identifikace a vývoje vhodných náhradních látek a technologií rovněž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené konečné datum.
(14)
Příloha VI, včetně harmonogramů pro postupné vyřazení kritických použití, bude i nadále přezkoumávána s cílem zohlednit pokračující výzkum a vývoj náhradních látek a technologií a nové informace o jejich dostupnosti. Ve zvláštních případech, v nichž je prokázáno, že neexistují žádné jiné náhradní látky a technologie, lze kromě toho udělit odchylky z konečných dat a termínů pro ukončení používání.
(15)
Nařízení (ES) č. 1005/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2009,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha VI nařízení (ES) č. 1005/2009 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 744/2010,
18. august 2010,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta seoses haloonide kriitilise kasutusega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Haloon 1301, haloon 1211 ja haloon 2402 (edaspidi „haloonid”) on osoonikihti kahandavad ained, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1005/2009 I lisa III rühmas loetletud kontrollitavate ainete hulka. Nende tootmine liikmesriikides on vastavalt Montreali protokolli nõuetele alates 1994. aastast keelatud. Nende kasutamine teatavat kriitilist laadi kasutuseks on vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisale siiski jätkuvalt lubatud.
(2)
Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2037/2000 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) (2) artikli 4 lõike 4 punktiga iv, vaatas komisjon läbi kõnealuse määruse VII lisa. Selleks hindas ta haloonide praegusi kasutusviise ning selliste tehniliselt ja majanduslikult kõlblike asendusainete või tehniliste lahenduste kättesaadavust ja rakendust, mis oleksid keskkonna ja tervise seisukohalt vastuvõetavad (edaspidi „alternatiivsed lahendused”). Vahepeal on määrus (EÜ) nr 2037/2000 asendatud määrusega (EÜ) nr 1005/2009 ning määruse (EÜ) nr 2037/2000 VII lisast on saanud määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa, ilma et sellesse oleks tehtud ühtki muudatust.
(3)
Läbivaatamisel ilmnesid liikmesriikidevahelised lahknevused selle tõlgendamisel, missugune haloonide kasutus on määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa kohane kriitiline kasutus. Seepärast tuleks iga haloonide kasutust kirjeldada täpsemalt, täpsustades seadme või rajatise liigi, kasutuse eesmärgi, haloone sisaldava tulekustuti tüübi ja halooni tüübi.
(4)
Läbivaatamisel ilmnes ka, et kui vähesed erandid välja arvata, ei ole haloonid uue konstruktsiooniga seadmete ja uute rajatiste tuletõrjenõuete täitmiseks enam vajalikud ja et praegu paigaldatakse tavaliselt alternatiivseid lahendusi. Haloone sisaldavad tulekustutid ja tuletõrjesüsteemid on siiski endiselt vajalikud teatavates seadmetes, mis on toodetud või mida toodetakse praegu kasutatavate lahenduste põhjal.
(5)
Läbivaatamisel selgus samuti, et enamikus olemasolevate seadmete ja rajatiste või praegu kasutatavate lahenduste põhjal toodetavate seadmete tuleohutusrakendustes asendatakse haloone või neid võiks aja jooksul ja mõistlike kuludega asendada alternatiivsete lahendustega.
(6)
Seepärast on alternatiivsete lahenduste kättesaadavust ja rakendamist arvesse võttes asjakohane kehtestada iga rakenduse suhtes lõpptähtajad, pärast mida ei oleks haloonide kasutus uutes seadmetes ja uutes rajatistes kriitiline kasutus ning haloone sisaldava tulekustuti või tuletõrjesüsteemi paigaldamine ei oleks seega lubatud. Uute seadmete ja uute rajatiste määratlemisel tuleks asjakohaselt arvesse võtta ka seadme või rajatise seda staadiumit olelusringis, millal tulekahju eest kaitsmist vajava ruumi lahendus tegelikult kinnitati.
(7)
Samuti on asjakohane kehtestada iga rakenduse jaoks haloonide lubatud kasutamise lõpptähtpäevad, pärast mida haloonide kasutamine nii olemasolevate seadmete ja rajatiste kui ka praegu kasutatavate lahenduste põhjal toodetavate seadmete tulekustutites ja tuletõrjesüsteemides ei ole enam kriitiline kasutus. Seega ei oleks haloonide kasutamine enam lubatud ning kõik haloone sisaldavad tulekustutid ja tuletõrjesüsteemid tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 13 lõikele 3 kõnealuseks lõpptähtpäevaks asendada, ümber ehitada või maha monteerida.
(8)
Haloonide kasutamise lõpetamise tähtpäevad peaksid arvesse võtma alternatiivsete lahenduste olemasolu uute seadmete ja rajatiste puhul ning takistusi nende lahenduste rakendamisel. Samuti tuleks võimaldada piisavalt aega alternatiivsete lahenduste väljatöötamiseks, kui see on vajalik, ning soodustada sellist tegevust. Kuna tsiviillennundus on rahvusvaheliselt reguleeritud, tuleks lennukite puhul asjakohaselt arvesse võtta Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) algatusi, mis käsitlevad haloonide paigaldust ja kasutust lennuki pardal olevates tulekustutites.
(9)
Haloonide lubatud kasutamise lõpptähtpäevad peaksid lisaks võimaldama piisavalt aega haloonide asendamiseks või seadmete ja rajatiste ümberehitamiseks seadmete või rajatiste korraliste või plaaniliste hooldus- või täiustamisprogrammide osana, mõjutamata põhjendamatult asjaomaste seadmete või rajatiste käitamist ning põhjustamata liigseid kulutusi. Samuti tuleks arvesse võtta aega, mis kulub kõigi selliste sertifikaatide, lubade ja kinnituste saamiseks, mida võidakse nõuda asjaomastesse seadmetesse või rajatistesse alternatiivsete lahenduste paigaldamiseks.
(10)
Suurema osa uute seadmete ja rajatiste rakenduste puhul, kus haloone sisaldavad tulekustutid ja tuletõrjesüsteemid ei ole enam vajalikud või neid ei paigaldata enam, on asjakohane kehtestada haloonide kasutamise lõpetamise tähtajaks 2010. aasta. Mõnede sõjaväe maismaasõidukite ja lennukite rakenduste puhul, kus alternatiivsed lahendused on juba olemas, kuid neid ei rakendatud praegu lõpulejõudvate arendusprogrammide käigus, ning mille muutmist ei peeta enam tehniliselt ja majanduslikult teostatavaks, on asjakohane kehtestada haloonide kasutamise lõpetamise tähtajaks 2011. aasta. Lennukite mootorigondlite ja kabiini käsitulekustutite puhul on asjakohane kehtestada haloonide kasutamise lõpetamise tähtajaks 2014. aasta, mis vastaks ICAO samaväärse piirangu eeldatava rakendamise ajakavale. Lennukite lastiruumide selliste rakenduste puhul, kus alternatiivseid lahendusi veel ei ole, kuid on alust arvata, et edasise uurimis- ja arendustegevuse tulemusel tehakse alternatiivsed lahendused kõnealuseks tähtajaks kättesaadavaks tüübisertifitseerimiseks esitatavatele uutele lennukitele paigaldamiseks, on asjakohane kehtestada haloonide kasutamise lõpetamise tähtajaks 2018. aasta.
(11)
Paljude rakenduste puhul on asjakohane kehtestada haloonide lubatud kasutamise lõpptähtpäevad ajavahemikus 2013-2025 vastavalt sellele, kui suuri tehnilisi ja majanduslikke jõupingutusi halooni asendamine või seadmete ja rajatiste ümberehitamine nõuab. Kõnealuste lõpptähtpäevade puhul peaks jätma piisavalt aega haloonide asendamiseks korraliste hooldusprogrammide käigus enamikus sellistes seadmetes või rajatites, mille jaoks alternatiivsed lahendused on olemas. Teatavate sõjaväe maismaasõidukite ja sõjalaevade rakenduste puhul, kus haloonide asendamine on tehniliselt ja majanduslikult teostatav tõenäoliselt ainult seadmete plaaniliste täiustamis- või remondiprogrammide osana ning mille puhul alternatiivsete lahenduste sobivuse kontrollimisel võib mõnedes liikmesriikides olla vaja täiendavat uurimis- ja arendustööd, on asjakohane kehtestada haloonide lubatud kasutamise lõpptähtajaks 2030. või 2035. aasta.
(12)
Mõnedele olemasolevate või praegu kasutatavate lahenduste põhjal toodetavate sõjaväesõidukite, sõjaväe-pealveelaevade, sõjaväe-allveelaevade ja sõjaväelennukite rakendustele ei ole leitud alternatiivseid lahendusi. Siiski on alust arvata, et 2040. aastaks on suur osa asjaomastest seadmetest jõudnud oma kasuliku eluea lõppu või et selleks ajaks on edasise uurimis- ja arendustöö tulemusel kättesaadavad alternatiivsed lahendused. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuste rakenduste puhul haloonide lubatud kasutamise lõpptähtajaks 2040. aasta.
(13)
Samuti ei ole veel leitud alternatiivseid lahendusi olemasolevate või praegu kasutatava tüübisertifitseerimise alusel toodetavate tsiviillennukite lastiruumide, mootorigondlite ja abijõuallikate tuletõrjesüsteemide jaoks. Palju tsiviillennukeid toodetakse ettenähtavas tulevikus jätkuvalt rakendustega, milles kasutatakse halooni ja mis põhinevad haloonil. Kuigi ollakse nõus, et haloonide asendamist nendes rakendustes mõjutavad olulised tehnilised, majanduslikud ja õiguslikud piirangud, on ringlussevõetud haloonide pikaajalise kättesaadavusega seotud ebakindlust ning sobivate alternatiivsete lahenduste kindlakstegemiseks ja väljaarendamiseks täiendava uurimis- ja arendustöö tegemise vajadust arvesse võttes siiski asjakohane kehtestada haloonide lubatud kasutamise põhjendatud lõpptähtajaks 2040. aasta
(14)
VI lisa, milles on kriitiliste kasutuste järkjärgulise lõpetamise ajakava, vaadatakse edaspidigi läbi, et võtta arvesse alternatiivsete lahenduste leidmiseks tehtavat uurimis- ja arendustööd ja uut teavet nende lahenduste kättesaadavuse kohta. Lisaks võib teatavatel juhtudel, kui on selge, et ühtegi alternatiivset lahendust ei ole, teha erandeid haloonide lubatud kasutamise lõpptähtpäevadest ja haloonide kasutamise lõpetamise tähtpäevadest.
(15)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2009 vastavalt muuta.
(16)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. august 2010