PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 679/2011,
14. juuli 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (1) eriti selle artiklit 91,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 on kehtestatud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste ühtne õiguslik raamistik kogu Euroopa Liidu jaoks. Kõnealust õiguslikku raamistikku on täiendatud rakenduseeskirjadega, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1974/2006 (2). Saadud kogemuste ja maaelu arengu programmide rakendamisel tekkinud probleemide alusel on vaja muuta kõnealuse määruse teatavaid sätteid ning kehtestada konkreetsed täiendavad rakenduseeskirjad.
(2)
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 kohased tegevused, mis on seotud põllumajandusettevõtetes taastuvenergia tootmisega, võivad jääda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalast välja. Põllumajandusliku riigiabi eeskirjadele vastamise tagamiseks tuleks kehtestada erisäte, milles käsitletakse põllumajandusettevõtetes taastuvenergia tootmisse investeerimist.
(3)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 27 lõikes 12 on sätestatud, et põllumajandusliku keskkonna või loomade heaolu kohustuste kohandust võib teha kohustuse täitmise aja pikendamisena. Järgmise programmitöö perioodiga kattumise vältimiseks peaks selline kohandus olema piiratud 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuga.
(4)
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 47 on sätestatud, et metsanduse keskkonnakohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Selleks et vältida uuendatud kohustuste kattumist järgmise programmitöö perioodiga, tuleks sätestada, et liikmesriigid võivad lubada selliste kohustuste täitmise aja pikendamist 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.
(5)
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 1 punktis b on sätestatud, et otsustamistasemel peavad majandus- ja sotsiaalpartnerid ning teised kodanikuühiskonna esindajad moodustama kohalikest partnerlustest vähemalt 50 %. Liikmesriigid peaksid tagama, et kohalike tegevusrühmade osakaal vastab minimaalsele protsendimäärale ka seoses valimistega, et takistada avalikku sektorit domineerimast otsuste tegemisel. Lisaks tuleks tagada, et projekti elluviijad ei saaks mõjutada projektivaliku otsust. Seepärast tuleks kehtestada tõhusad kaitsemeetmed, et vältida projektitaotluste hindamisel ja hääletamisel huvide konflikti. Asjakohase nähtavusega peaks olema tagatud ka otsustusprotsessi läbipaistvus.
(6)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 38 lõikes 2 on sätestatud, et kohalikel tegevusrühmadel on võimalus taotleda ettemakset jooksvate kulude katteks. On selgunud, et kohalike tegevusrühmade rahavoo vajaduste kindlustamiseks on vaja laiendada ettemaksete võimalust jooksvate kulude katmiseks, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud oskuste omandamise ja piirkonna elavdamisega.
(7)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 44 lõikega 3 on lubatud liikmesriikidel võtta erimeetmeid selle tagamiseks, et väiksemad muutused põllumajandusettevõtte olukorras ei tooks võetud kohustusega seoses kaasa sobimatuid tulemusi, kui abisaaja peab toetuse tagasi maksma, kuna põllumajandusettevõtte osa ülevõtja ei ole kõnealust kohustust üle võtnud. Õiguskindluse tagamiseks on vaja määratleda väiksemate muutuste mõiste sellistel juhtudel, kui põllumajandusettevõtte pindala on vähendatud.
(8)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikliga 46 on ette nähtud läbivaatamisklausel teatavate meetmete lähteolukorra muudatuste puhul. Läbivaatamisklausel tuleks ette näha ka sel puhul, kui uued põllumajandusliku keskkonna, loomade heaolu või metsanduse keskkonnakohustused, mis on võetud viieks kuni seitsmeks aastaks, kehtivad kauem kui praegune programmitöö periood, et vältida vastuolusid õigusliku ja poliitilise raamistikuga, mis on vaja kehtestada käesolevale programmitöö perioodile järgnevaks ajavahemikuks.
(9)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 52 lõike 1 kohaldamise täpsustamiseks tuleks sätestada alus, mille põhjal kaasfinantseerimise määra finantskorralduse puhul kohaldatakse.
(10)
Seoses määruse (EÜ) nr 1974/2006 IV peatüki 1. jao 3. alajao kohaste finantskorralduse tagatisfondidega tuleks kehtestada selliste sekkumistega seotud tegevuse abikõlblike kulutuste arvutusmeetodi täiendavad üksikasjad, et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhusaim kasutamine.
(11)
Tunnistades maaelu arengu eripärasid, mis peamiselt seonduvad väiksemahuliste toetatud tegevustega, on finantskorraldusvahendi võimendava mõju suurendamiseks vaja täpsustada programmitöö perioodi ajal finantskorraldustegevuseks tagastatud vahendite taaskasutus ning teha vahet kõnealuste vahendite ja pärast maaelu arenguprogrammi abikõlblikkuse lõppkuupäeva taaskasutatavate vahendite vahel.
(12)
Võttes arvesse mõnede metsandusse tehtavate investeeringute laadi ja asjaolu, et teatavatel juhtudel võib olla tegemist pindalapõhiste maksetega, peaks olema võimalik kasutada standardkulude arvutusi alternatiivina arvepõhisele süsteemile, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 27 osutatud meetme toetusmäära kehtestamiseks. Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 53 lõiget 1.
(13)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 54 lõikega 1 on ette nähtud tingimused, mille kohaselt võib mitterahalisi investeeringuid käsitada abikõlblike kulutustena. Praegusel kujul käsitatakse artikli 54 lõikes 1 mitterahalisi investeeringuid abikõlblikena üksnes investeerimistegevuste puhul. Kogemustest nähtub, et meetmete tõhusa rakendamise jaoks on see tingimus liiga piirav. Seepärast tuleks sätestada, et mitterahalised investeeringud võivad olla abikõlblikud kõikide tegevusliikide puhul.
(14)
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 55 on sätestatud eeskirjad investeerimistegevuste jaoks abikõlblike kulutuste määratluseks. Kõnealuse artikli rakendamise täiendavaks selgitamiseks tuleks toetusõiguste omandamine abikõlblikkuskriteeriumist sõnaselgelt välja jätta. Tuleks ka täpsustada, et loodusõnnetustes kannatada saanud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks tehtavaid investeeringuid käsitatakse nende laadi tõttu abikõlblike kulutustena.
(15)
Praeguses finantskriisis ettemaksete mõju suurendamiseks ja maaelu arengu poliitika rakendamisel omavalitsuste erirolli arvessevõtmiseks tuleks määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 56 sätestatud ettemaksete võimalus avada ka piirkondlikele ametiasutustele.
(16)
Selleks et lihtsustada investeerimisprojektide rakendamist praeguse majandus- ja finantskriisi tingimustes, suurendati 2009. ja 2010. aastal ettemaksete ülemmäära 50 %. Majandus- ja finantskriisi negatiivsete mõjude arvessevõtmiseks tuleks kõrgem ülemmäär säilitada programmitöö perioodi lõpuni. Maaelu arengu programmide rakendamise järjepidevuse tagamiseks ajavahemikul 2010. aasta lõpust kuni käesoleva määruse jõustumiseni tuleks vastavat sätet kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2011.
(17)
Maaelu arengu projektide suhteliselt väikese mahu ja sellistele projektide ettemaksete jaoks pangatagatiste saamisega seotud raskuste arvestamiseks tuleks võtta meetmed, mille alusel oleks võimalik kõnealused tagatised asendada riigiasutuste kirjalike tagatistega.
(18)
Ettemaksete parimaks kasutamiseks tuleks pädeval makseasutusel võimaldada määratleda, millal tagatised vabastatakse.
(19)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1974/2006 vastavalt muuta.
(20)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1974/2006 muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse artikkel 16a:
„Artikkel 16a
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 kohaldamisel, kui investeeringud tehakse põllumajandusettevõtetes taastuvatest energiaallikatest toodetud soojusenergia ja/või elektri tootmisse, on taastuvenergia tootmisrajatised toetuskõlblikud üksnes sel juhul, kui nende energia eriliigi tootmisvõimsus ei ole suurem kui põllumajandusettevõtte (sh majapidamine) soojus- ja elektrienergia keskmine energiatarbimine aastas.
Kui investeeringud tehakse põllumajandusettevõtetes biokütuste tootmisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (3) tähenduses, on taastuvenergia tootmisrajatised toetuskõlblikud üksnes sel juhul, kui nende energia eriliigi tootmisvõimsus ei ole suurem kui põllumajandusettevõtte transpordikütuse keskmine tarbimine aastas.
2)
Artikli 27 lõike 12 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Selliseid kohandusi võib teha ka kohustuse täitmise kestuse pikendamiseks. Pikendamine ei tohi kesta kauem kui 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.”
3)
Lisatakse artikkel 32a:
„Artikkel 32a
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 47 kohaldamisel võivad liikmesriigid lubada metsanduse keskkonnakohustuste pikendamist 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.”
4)
Artiklile 37 lisatakse järgmine lõige:
„5. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 4 kohaldamisel tuleb projektivaliku otsused teha kohalike tegevusrühmade otsuseid tegeva organi hääletamisega, mille puhul majandus- ja sotsiaalpartnerite ning teiste kodanikuühiskonna esindajate hääled moodustavad vähemalt 50 %, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punktis b. Projektivalikuga seotud otsustusprotsessi puhul tuleb järgida läbipaistvust ja huvide konflikti vältimist tagavaid eeskirju.”
5)
Artikli 38 lõige 2 asendatakse järgmiselt:
„2. Taotluse korral võivad liikmesriigid teha kohalikele tegevusrühmadele ettemakse. Ettemakse suurus ei ületa 20 % määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud kuludega seotud riigiabist ja selle maksmise tingimuseks on 110 % ettemakse summale vastava pangatagatise või muu samaväärse tagatise esitamine. Tagatis vabastatakse hiljemalt kohaliku arengustrateegia lõpetamisel.
Komisjoni määruse (EÜ) nr 65/2011 (4) artikli 24 lõiget 6 ei kohaldata esimeses lõigus osutatud makse suhtes.
6)
Artikli 44 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
„Põllumajandusettevõtte pindala vähendamist kuni 10 % kohustusega hõlmatud pindalast käsitatakse esimese lõigu kohaldamisel väikse muutusena.”
7)
Artiklile 46 lisatakse järgmine lõik:
„Alates 2012. aastast tuleks ette näha läbivaatamisklausel määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 39, 40 ja 47 kohaselt selliste viieks kuni seitsmeks aastaks võetud kohustuste puhul, mis kehtivad kauem kui praegune programmitöö periood, et kõnealuseid kohustusi saaks kohandada järgmise programmitöö perioodi õigusliku raamistikuga. Liikmesriigid võivad aga otsustada sellise läbivaatamisklausli kehtestamise juba 2011. aastal. Teist lõiku kohaldatakse ka käesoleva lõigu suhtes.”
8)
Artikkel 52 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 52
1. Käesoleva määruse artiklis 51 osutatud finantskorraldusmeetmete puhul on komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõike 3 punkti a kohaselt deklareeritud kulutused selliste fondide loomisel või neile maksete tegemisel tehtud kogukulud.
Lõppmakse tegemisel ja maaelu arengu programmi lõpetamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 28 käsitatakse abikõlblike kulutustena järgmisi kogusummasid:
a)
iga asjaomase fondi maksed ettevõttesse tehtavate investeeringute jaoks või tagatisfondidest antavad tagatised, sh tagatisena lubatud summad;
b)
abikõlblikud halduskulud.
Kohaldatav kaasfinantseerimise määr vastab sellise meetme kaasfinantseerimise määrale, millesse fond panustab. Kui fond panustab mitmesse eri kaasfinantseerimise määraga meetmesse, kohaldatakse kõnealuseid määrasid vahekorras vastavate abikõlblike kulutustega.
Vahe esimese lõigu kohaselt tegelikult makstud EAFRD panuse ning teise lõigu punktide a või b alusel abikõlblike kulutuste vahel tasaarveldatakse programmi viimase rakendusaasta aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded hõlmavad nõutud üksikasjalikku finantsteavet.
2. Kui EAFRD kaasfinantseerimistegevused hõlmavad käesoleva määruse artikli 50 kohaselt tagastatavate investeeringutega seotud tagatisfonde, tehakse eeldatava kahju eelhindamine, võttes investeeringute liigi ja asjaomase turu puhul arvesse samalaadsete tegevustega seotud praegust turukogemust. Eeldatava kahju hindamist võib läbi vaadata, kui see on järgnevate turutingimustega põhjendatud. Tagatiste maksmiseks ette nähtud vahendid peaksid sellist hinnangut kajastama.
3. Fondide tehtud investeeringutest programmitöö perioodil tegevustele tagastatud või pärast tagatiste maksmist alles jäänud ressursse kasutab fond vastavalt käesoleva määruse artikli 51 lõikes 6 osutatud rahastamiskokkuleppele või need tasaarveldatakse aastaaruannetes. Pärast maaelu arengu programmi abikõlblikkuse lõppkuupäeva kasutavad asjaomased liikmesriigid fondide tehtud investeeringutest tegevustele tagastatud või pärast tagatiste maksmist alles jäänud ressursse üksikettevõtete heaks.
Maaelu arengu programmidest fondidele tehtud maksetest saadud intresse kasutatakse vastavalt esimesele lõigule.”
9)
Artikli 53 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Vajaduse korral võivad liikmesriigid määrata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 27, 31, 37-41 ja 43-49 sätestatud toetuse määra standardkulude ja saamata jäänud tulu standardhinnangute alusel.”
10)
Artikli 54 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„Avalik-õigusliku või eraõigusliku abisaaja mitterahalised investeeringud, nimelt kaubad ja teenused, mille eest ei ole tehtud arvete või samaväärsete dokumentidega tõendatavaid rahalisi makseid, võivad olla abikõlblikud, kui täidetakse järgmised tingimused:”.
11)
Artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Põllumajanduslike investeeringute puhul ei anta investeeringutoetust põllumajandustootmisõiguste, toetusõiguste, loomade, üheaastaste taimede ostmiseks ega nende taimede istutamiseks.
Tavalised asendusinvesteeringud ei ole abikõlblikud kulud.
Abikõlblikud võivad olla siiski selliste loomade ostmise kulud, kes on ostetud loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti b alapunktile vi.”
12)
Artikkel 56 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 56
1. Erandina määruse (EÜ) nr 65/2011 artikli 24 lõikest 6 võivad liikmesriigid taotluse korral teha ettemakse investeeringutoetuse saajatele. Avalik-õiguslike toetusesaajate puhul võib selliseid ettemakseid teha omavalitsustele ja nende ühendustele, piirkondlikele ametiasutustele ning avalik-õiguslikele organitele.
2. Ettemakse suurus ei ületa 50 % investeeringuga seotud avalikust abist ja selle maksmise tingimuseks on 110 % ettemakse summale vastava pangatagatise või muu samaväärse tagatise esitamine.
Avalik-õigusliku asutuse antud tagatist käsitatakse samaväärsena esimeses lõigus osutatud tagatisega, eeldusel et ametiasutus kohustub maksma tagatisele vastava summa juhul, kui õigust makstud ettemaksele ei kinnitata.
3. Tagatise võib vabastada, kui pädev makseasutus teeb kindlaks, et investeeringuks antava riigiabiga seoses tehtud tegelikud kulutused on ettemaksest suuremad.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 1 lõiget 12 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 56 lõike 2 esimese lõigu suhtes alates 1. jaanuarist 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. juuli 2011