ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 31. března 2011
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
(2011/292/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (1), a zejména na článek 24 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možno rozvíjet aktivity Rady ve všech oblastech, které vyžadují nakládání s utajovanými informacemi, je vhodné zavést komplexní bezpečnostní systém ochrany utajovaných informací vztahující se na Radu, její generální sekretariát a členské státy.
(2)
Toto rozhodnutí by se mělo uplatňovat v případech, kdy Rada, její přípravné orgány a generální sekretariát Rady nakládají s utajovanými informacemi EU.
(3)
V souladu s vnitrostátními právními předpisy a v míře nezbytné pro fungování Rady by členské státy měly dodržovat toto rozhodnutí v případech, kdy jejich příslušné orgány, pracovníci nebo dodavatelé nakládají s utajovanými informacemi EU, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
(4)
Rada a Komise se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(5)
Rada zdůrazňuje, že je důležité, aby se Evropský parlament a další orgány, agentury, instituce nebo úřady EU případně připojily k uplatňování zásad, standardů a pravidel pro ochranu utajovaných informací, které jsou nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států.
(6)
Základní zásady a minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím pro ochranu utajovaných informací EU uplatňují v rámci své vnitřní organizace agentury a subjekty EU zřízené podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europol a Eurojust podle ustanovení svých příslušných zřizovacích aktů.
(7)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou jsou uplatňována v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii a jejich pracovníky.
(8)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou uplatňují zvláštní zástupci EU a členové jejich týmů.
(9)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny články 15 a 16 Smlouvy o fungování Evropské unie a jejich prováděcí akty.
(10)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny platné postupy členských států v oblasti informování jejich národních parlamentů o činnostech Unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel, oblast působnosti a definice
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Tyto základní zásady a minimální standardy jsou použitelné pro Radu a generální sekretariát Rady a dodržují je členské státy v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy tak, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
3. Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v dodatku A.
Článek 2
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi EU“ se rozumějí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a) TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození podstatných zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b) SECRET UE / EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c) CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d) RESTREINT UE / EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení uvádějící oblast činnosti, k níž se vztahují, identifikující původce, omezující distribuci či použití nebo uvádějící informace o způsobilosti k předání.
Článek 3
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Příslušné orgány zajistí odpovídající utajení utajovaných informací EU, jejich jasné označení jako utajované informace a zachování stupně utajení pouze po nezbytnou dobu.
2. Bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit ani zrušit stupeň utajení utajovaných informací EU a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení uvedených v čl. 2 odst. 3.
3. Rada schválí bezpečnostní politiku pro vytváření utajovaných informací EU, která zahrnuje praktickou příručku pro stanovování stupňů utajení.
Článek 4
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Pokud členské státy poskytnou v rámci struktur či sítí Evropské unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Rada a generální sekretariát Rady tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v dodatku B.
4. Velké množství či kompilace utajovaných informací EU mohou být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení.
Článek 5
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces je zaměřen na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany podle dodatku A. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
2. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uloženy, a na místě vyhodnocené hrozby škodlivých nebo TRÈStných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
3. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
4. Plány zajištění kontinuity provozu zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na ukládání těchto informací.
Článek 6
Provádění tohoto rozhodnutí
1. V případě potřeby Rada na doporučení Bezpečnostního výboru schválí bezpečností politiky, kterými se stanoví prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí.
2. Bezpečnostní výbor může na své úrovni schválit bezpečnostní pokyny, které doplní nebo podpoří toto rozhodnutí a veškeré bezpečnostní politiky schválené Radou.
Článek 7
Personální bezpečnost
1. Personální bezpečností se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU je umožněn pouze osobám, které:
-
potřebují znát utajované informace,
-
jsou případně bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení a
-
byly poučeny o svých povinnostech.
2. Bezpečnostní prověrka slouží k tomu, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím ke své loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
3. Všechny osoby v generálním sekretariátu Rady, jejichž povinnosti mohou vyžadovat, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení. Bezpečnostní prověrka pro úředníky a ostatní zaměstnance generálního sekretariátu Rady je upravena v příloze I.
4. Pracovníci členských států uvedení v čl. 14 odst. 3, jejichž povinnosti mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeni pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak řádně oprávněni z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Všechny osoby musí být před tím, než jim bude umožněn přístupu k utajovaným informacím EU, a poté v pravidelných intervalech poučeny o svých povinnostech souvisejících s ochranou utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím; uvedené osoby tuto skutečnost potvrdí.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze I.
Článek 8
Fyzická bezpečnost
1. Fyzickou bezpečností se rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit neoprávněný nebo násilný vstup útočníka, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny areály, budovy, kanceláře, místnosti a další prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy podle čl. 10 odst. 2.
4. Prostory, v nichž jsou ukládány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s přílohou II a musí je schválit příslušný bezpečnostní orgán.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze schválené prostředky nebo zařízení.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze II.
Článek 9
Správa utajovaných informací
1. Správou utajovaných informací se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu a doplňují opatření stanovená v článcích 7, 8 a 10, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací, zjistit takové ohrožení nebo ztrátu informací a následně zajistit nápravu. Tato opatření se týkají zejména vytváření, evidence, kopírování, překladů, přenášení a ničení utajovaných informací EU.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí za tímto účelem systém registrů. Informace se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. Útvary a prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, podléhají pravidelné inspekci prováděné příslušným bezpečnostním orgánem.
4. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6, nebo
ii)
ve všech ostatních případech podle pokynů stanovených příslušným bezpečnostním orgánem v souladu s příslušnými ochrannými opatřeními stanovenými v příloze III.
5. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze III.
Článek 10
Ochrana utajovaných informací EU, s nimiž se nakládá v komunikačních a informačních systémech
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů je jistota, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů. Účinné zabezpečení informací zajišťuje příslušnou míru důvěrnosti, integrity, dostupnosti, nepopiratelnosti a autenticity informací. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
2. Komunikačním a informačním systémem se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů. Toto rozhodnutí se použije na komunikační a informační systémy, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU.
3. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
4. Veškeré komunikační a informační systémy podléhají akreditačnímu řízení. Cílem akreditace je získat jistotu, že byla provedena veškerá vhodná bezpečnostní opatření a že byla dosažena dostatečná úroveň ochrany utajovaných informací EU a komunikačních a informačních systémů v souladu s tímto rozhodnutím. Rozhodnutí o akreditaci stanoví nejvyšší stupeň utajení informací, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky.
5. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny takovým způsobem, aby informace nemohly být ohroženy kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“).
6. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
Důvěrnost informací se stupněm utajení SECRET UE / EU SECRET a vyšším je chráněna kryptografickými prostředky schválenými Radou jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
b)
Důvěrnost informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED je chráněna kryptografickými prostředky schválenými generálním tajemníkem Rady jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
Bez ohledu na písmeno b) může být důvěrnost utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED v rámci vnitrostátních systémů členských států chráněna kryptografickými prostředky schválenými schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu daného členského státu.
7. Během elektronického přenosu utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou použít zvláštní postupy, jak je uvedeno v příloze IV.
8. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí v souvislosti se zabezpečením informací tyto orgány:
a)
orgán pro zabezpečení informací;
b)
orgán TEMPEST;
c)
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu;
d)
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
9. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí pro každý systém:
a)
orgán pro bezpečnostní akreditaci;
b)
provozní orgán pro zabezpečení informací.
10. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze IV.
Článek 11
Průmyslová bezpečnost
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU ze strany dodavatelů nebo subdodavatelů během jednání před uzavřením utajovaných smluv a během celého životního cyklu utajovaných smluv. Tyto smlouvy nesmí umožnit přístup k informacím se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET.
2. Generální sekretariát Rady může na základě smlouvy pověřit plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich ukládání, průmyslové nebo jiné subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, který uzavřel dohodu nebo správní ujednání podle čl. 12 odst. 2 písm. a) nebo b).
3. Generální sekretariát Rady jakožto zadavatel zajistí, aby při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv průmyslovým nebo jiným subjektům byly dodržovány minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny tímto rozhodnutím a na něž dotyčná smlouva odkazuje.
4. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán každého členského státu zajistí v rozsahu daném vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní na jejich území přijali všechna vhodná opatření na ochranu utajovaných informací EU během jednání před uzavřením smluv a při plnění utajované smlouvy.
5. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán každého členského státu zajistí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní v daném členském státě a účastnící se zakázek na základě utajovaných smluv nebo utajovaných subdodavatelských smluv, které vyžadují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET v jejich prostorách, buď při plnění takových smluv, nebo před jejich uzavřením, byli držiteli osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení pro požadovaný stupeň utajení.
6. Pracovníkům dodavatele či subdodavatele, kteří pro plnění utajované smlouvy potřebují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET, vydá příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s minimálními standardy stanovenými v příloze I.
7. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze V.
Článek 12
Výměna utajovaných informací se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Rada určí, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s některým třetím státem nebo mezinárodní organizací, vytvoří se za tím účelem příslušný rámec.
2. S cílem vytvořit tento rámec a stanovit vzájemně uplatňovaná pravidla pro ochranu vyměňovaných utajovaných informací:
a)
Rada uzavře dohody o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohody o bezpečnosti informací“) nebo
b)
generální tajemník Rady může uzavřít správní ujednání v souladu s bodem 17 přílohy VI, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE / EU RESTRICTED.
3. Dohody o bezpečnosti informací nebo správní ujednání podle odstavce 2 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které nejsou méně přísné než minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím.
4. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Rada, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá Rada případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro EU. Není-li Rada původcem utajovaných informací, které mají být poskytnuty, generální sekretariát Rady nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme jeho odpovědnost Rada.
5. Za účelem zhodnocení účinnosti zavedených bezpečnostních opatření ve třetím státě nebo mezinárodní organizaci zajišťujících ochranu poskytovaných nebo vyměňovaných utajovaných informací EU se vykonají hodnotící návštěvy.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze VI.
Článek 13
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí příslušnému bezpečnostnímu orgánu.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody domnívat se, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, přijme příslušný bezpečnostní orgán v souladu s příslušnými právními předpisy veškerá vhodná opatření s cílem:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně odpovědni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů EU a členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
5. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
Článek 14
Odpovědnost za provádění
1. Rada přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila jednotné uplatňování tohoto rozhodnutí.
2. Generální tajemník Rady přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo s jinými utajovanými informacemi nebo při jejich ukládání budou v prostorách využívaných Radou a v generálním sekretariátu Rady uplatňováno toto rozhodnutí, včetně styčných úřadů ve třetích státech a ze strany úředníků a ostatních zaměstnanců generálního sekretariátu Rady, pracovníků vyslaných ke generálnímu sekretariátu Rady a dodavatelů generálního sekretariátu Rady.
3. Členské státy přijmou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy veškerá vhodná opatření, aby zajistily, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo při jejich ukládání bude toto rozhodnutí dodržováno:
a)
pracovníky stálých zastoupení členských států při Evropské unii a členů jejich delegací, kteří se účastní zasedání Rady či jejích přípravných orgánů nebo jiných činností Rady;
b)
jinými pracovníky správních orgánů členských států, včetně pracovníků vyslaných k těmto orgánům, bez ohledu na to, zda působí na území členských států nebo v zahraničí;
c)
jinými osobami v členských státech, které jsou k přístupu k utajovaným informacím EU řádně oprávněny z titulu své funkce, a
d)
dodavateli členských států, ať již působí na území členských států nebo v zahraničí.
Článek 15
Organizace bezpečnosti v rámci Rady
1. V rámci své úlohy při zajišťování jednotného uplatňování tohoto rozhodnutí Rada schválí:
a)
dohody uvedené v čl. 12 odst. 2 písm. a);
b)
rozhodnutí opravňující k poskytování utajovaných informací EU třetím státům a mezinárodním organizacím;
c)
roční program inspekcí navržený generálním tajemníkem Rady a doporučený Bezpečnostním výborem pro inspekce orgánů a prostor členských států a agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU a
d)
bezpečnostní politiky podle čl. 6 odst. 1.
2. Bezpečnostním orgánem generálního sekretariátu Rady je generální tajemník Rady. Generální tajemník Rady v této funkci:
a)
provádí bezpečnostní politiku Rady a její přezkum;
b)
koordinuje s vnitrostátními bezpečnostními orgány členských států veškeré bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací souvisejících s činností Rady;
c)
před umožněním přístupu k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším úředníkům a ostatním zaměstnancům generálního sekretariátu Rady vydává v souladu s čl. 7 odst. 3 těmto úředníkům a zaměstnancům osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu EU;
d)
podle potřeby nařizuje vyšetřování jakéhokoli faktického nebo možného ohrožení či ztráty utajovaných informací, jejichž držitelem nebo původcem je Rada, nebo v případě podezření z ohrožení či ztráty takových informací a žádá příslušné bezpečnostní orgány o spolupráci při tomto vyšetřování;
e)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací v prostorách generálního sekretariátu Rady;
f)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v agenturách a subjektech EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o EU a ze strany zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů;
g)
ve spolupráci s příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem a po dohodě s ním provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v orgánech a prostorách členských států;
h)
koordinuje bezpečnostní opatření s příslušnými orgány členských států, které odpovídají za ochranu utajovaných informací, a případně se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, mimo jiné s ohledem na povahu ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a způsoby ochrany před tímto ohrožením;
i)
uzavírá správní ujednání podle čl. 12 odst. 2 písm. b) a
j)
provádí úvodní a pravidelné hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU, jež jim jsou poskytovány nebo jež jsou s nimi vyměňovány.
Při plnění těchto povinností je generálnímu tajemníkovi Rady nápomocna bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady.
3. Pro účely provádění čl. 14 odst. 3 by členské státy měly:
a)
určit vnitrostátní bezpečnostní orgán odpovědný za bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU, aby:
i)
utajované informace EU v držení kteréhokoli vnitrostátního orgánu, veřejnoprávního či soukromoprávního, subjektu nebo agentury, na domácí půdě či v zahraničí, byly chráněny v souladu s tímto rozhodnutím,
ii)
bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU byla pravidelně kontrolována,
iii)
všechny osoby, které jsou zaměstnány ve správních orgánech daného členského státu nebo dodavatelem a kterým může být umožněn přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, byly bezpečnostně prověřeny nebo jinak řádně oprávněny z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy,
iv)
byly podle potřeby zavedeny bezpečnostní programy, aby se minimalizovalo riziko, že utajované informace EU budou ohroženy či ztraceny,
v)
bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací EU byly koordinovány s ostatními příslušnými bezpečnostními orgány, včetně orgánů uvedených v tomto rozhodnutí a
vi)
byly vyřízeny příslušné žádosti o provedení bezpečnostní prověrky podané ze strany agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i ze strany operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o EU nebo zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů;
Seznam vnitrostátních bezpečnostních orgánů je uveden v dodatku C.
b)
zajistit, aby příslušné orgány poskytovaly informace a poradenství svým vládám a jejich prostřednictvím Radě o povaze ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a o způsobech ochrany před tímto ohrožením.
Článek 16
Bezpečnostní výbor
1. Zřizuje se Bezpečnostní výbor. Tento výbor přezkoumává a posuzuje veškeré bezpečnostní otázky v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a podle potřeby poskytuje doporučení Radě.
2. Bezpečnostní výbor se skládá ze zástupců vnitrostátních bezpečnostních orgánů členských států a jeho zasedání se účastní zástupce Komise a Evropské služby pro vnější činnost. Předsedá mu generální tajemník Rady nebo osoba pověřená jej zastupovat. Bezpečností výbor se schází podle pokynů Rady nebo na žádost generálního tajemníka Rady či některého vnitrostátního bezpečnostního orgánu.
Zástupci agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, jakož i Europolu a Eurojustu, mohou být přizváni k účasti na zasedání, jestliže se jich týkají projednávané otázky.
3. Bezpečnostní výbor organizuje svou činnost tak, aby mohl poskytovat doporučení týkající se určitých oblastí bezpečnosti. Zřídí odbornou podskupinu pro otázky zabezpečení informací a podle potřeby další odborné podskupiny. Pro tyto odborné podskupiny vypracuje statut a ty mu následně předkládají zprávy o své činnosti, případně doporučení určená Radě.
Článek 17
Nahrazení předchozích rozhodnutí
1. Toto rozhodnutí zrušuje a nahrazuje rozhodnutí 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (2).
2. Veškeré utajované informace EU podle rozhodnutí Rady 2001/264/ES jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 31. března 2011.
NÕUKOGU OTSUS,
31. märts 2011,
ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta
(2011/292/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 3,
võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsust 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord, (1) eriti selle artiklit 24,
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu töö arendamiseks valdkondades, mis eeldavad salastatud teabe töötlemist, on otstarbekas luua salastatud teabe kaitseks ulatuslik julgeolekusüsteem, mis hõlmaks nõukogu, selle peasekretariaati ja liikmesriike.
(2)
Käesolevat otsust tuleks kohaldada juhtudel, kui nõukogu, selle ettevalmistavad organid või nõukogu peasekretariaat töötlevad ELi salastatud teavet.
(3)
ELi salastatud teabe töötlemisel liikmesriikide pädevate asutuste, töötajate või lepinglaste poolt peaksid liikmesriigid järgima käesolevat otsust kooskõlas oma riigisiseste õigusaktidega ning nõukogu toimimiseks vajalikus ulatuses, et iga liikmesriik võiks olla kindel ELi salastatud teabe suhtes samaväärse kaitsetaseme kohaldamises.
(4)
Nõukogu ja komisjon kohustuvad kohaldama ELi salastatud teabe kaitse suhtes samaväärse tasemega julgeolekustandardeid.
(5)
Nõukogu rõhutab, et vajaduse korral tuleb ka Euroopa Parlament ja muud ELi institutsioonid, asutused või organid kaasata liidu ja tema liikmesriikide huvide kaitsmiseks vajalike salastatud teabe kaitsmise põhimõtete, standardite ja eeskirjade kohaldamisse.
(6)
Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud ELi asutused ja organid, ning Europol ja Eurojust kohaldavad oma sisekorralduses ELi salastatud teabe kaitseks käesolevas otsuses sätestatud aluspõhimõtteid ja miinimumstandardeid, nagu on ette nähtud nende vastavates asutamisaktides.
(7)
EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud kriisiohjamisoperatsioonid ja nende isikkoosseis kohaldavad ELi salastatud teabe kaitseks nõukogu poolt vastuvõetud julgeolekueeskirju.
(8)
ELi eriesindajad ja nende isikkoosseisu liikmed kohaldavad ELi salastatud teabe kaitseks nõukogu poolt vastuvõetud julgeolekueeskirju.
(9)
Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklite 15 ja 16 ega neid rakendavate õigusaktide kohaldamist.
(10)
Käesolev otsus ei piira liikmesriikide seniste tavade kohaldamist seoses liikmesriikide parlamentide teavitamisega liidu tegevustest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Eesmärk, reguleerimisala ja mõisted
1. Käesoleva otsusega nähakse ette ELi salastatud teabe kaitseks vajalikud julgeoleku aluspõhimõtted ja miinimumstandardid.
2. Kõnealuseid aluspõhimõtteid ja miinimumstandardeid kohaldatakse nõukogu ja selle peasekretariaadi suhtes ning liikmesriigid peavad neid järgima kooskõlas oma vastavate riigisiseste õigusaktidega, et tagada kõigile ELi salastatud teabe samaväärne kaitsetase.
3. Käesolevas otsuses kohaldatakse liites A esitatud mõisteid.
Artikkel 2
ELi salastatud teabe, salastatuse tasemete ja märgete määratlus
1. „ELi salastatud teave” - teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.
2. ELi salastatud teave liigitatakse ühte järgmistest tasemetest:
a) TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
b) SECRET UE / EU SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
c) CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
d) RESTREINT UE / EU RESTRICTED: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.
3. ELi salastatud teave tähistatakse salastusmärkega vastavalt lõikele 2. See võib kanda täiendavat märget, nagu asjaomases dokumendis käsitletud valdkonda määratlevad, dokumendi koostajat tuvastavad, dokumendi levitamist või kasutamist piiravad või avaldatavuse märked.
Artikkel 3
Salastatuse tasemete haldamine
1. Pädevad asutused tagavad, et ELi salastatud teabele on määratud asjakohane salastatuse tase, teave on selgelt määratletud salastatud teabena ning see säilitab oma salastatuse taseme üksnes nii kaua kui vajalik.
2. ELi salastatud teabe salastatuse taset ei alandata, salastatust ei kustutata ja artikli 2 lõikes 3 osutatud märkeid ei muudeta ega kõrvaldata ilma dokumendi koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta.
3. Nõukogu kiidab heaks ELi salastatud teabe loomist käsitleva julgeolekupoliitika, mis sisaldab salastatuse taseme määramise praktilist juhendit.
Artikkel 4
Salastatud teabe kaitse
1. ELi salastatud teabe kaitsmine toimub käesoleva otsuse kohaselt.
2. ELi salastatud teabe ühiku valdaja vastutab selle kaitsmise eest käesoleva otsuse kohaselt.
3. Kui liikmesriigid sisestavad Euroopa Liidu struktuuridesse või võrkudesse riigisisest salastusmärget kandva salastatud teabe, kaitsevad nõukogu ja nõukogu peasekretariaat seda teavet kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teabe suhtes vastavalt liites B esitatud salastatuse tasemete vastavustabelile.
4. Suurte ELi salastatud teabe koguste või tervikkogumite puhul võib vajalikuks osutuda kõrgemale salastatuse tasemele vastav kaitse tase.
Artikkel 5
Turvariski juhtimine
1. ELi salastatud teabe turvariski juhitakse protsessina. Nimetatud protsessi eesmärk on teha kindlaks teadaolevad turvariskid, määrata vastavalt käesolevas otsuses sätestatud aluspõhimõtetele ja miinimumstandarditele kindlaks selliste riskide vastuvõetava tasemeni vähendamise turvameetmed ja kohaldada neid meetmeid kooskõlas liites A määratletud süvakaitse põhimõttega. Selliste meetmete tõhusust hinnatakse pidevalt.
2. Turvameetmed, mis on vajalikud ELi salastatud teabe kaitsmiseks kogu kasutusaja jooksul, on vastavuses eelkõige asjaomase teabe või materjali salastatuse taseme, vormi ja hulgaga, ELi salastatud teavet sisaldavate rajatiste asukoha ja ülesehitusega ning kohapeal antud hinnanguga kuritahtlikust ja/või kriminaalsest tegevusest, sealhulgas spionaažist, sabotaažist või terrorismist tulenevale ohule.
3. Situatsiooniplaanides võetakse arvesse vajadust kaitsta ELi salastatud teavet hädaolukordades, et vältida volitamata juurdepääsu teabele, teabe loata avaldamist või teabe tervikluse või käideldavuse kadumist.
4. Talitluspidevuse tagamise plaanidesse lisatakse ennetus- ja taastamismeetmed, et minimeerida ulatuslike rikete või intsidentide mõju ELi salastatud teabe töötlemisele ja säilitamisele.
Artikkel 6
Käesoleva otsuse rakendamine
1. Vajaduse korral kiidab nõukogu julgeolekukomitee soovituse alusel heaks julgeolekupoliitikad, milles sätestatakse meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks.
2. Julgeolekukomitee võib oma tasandil kokku leppida julgeolekusuunistes, mille eesmärk on täiendada või toetada käesolevat otsust ja nõukogu poolt heaks kiidetud julgeolekupoliitikaid.
Artikkel 7
Töötajatega seotud julgeolek
1. Töötajatega seotud julgeolek tähendab selliste meetmete kohaldamist, millega tagatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ainult isikutele:
-
kellel on teadmisvajadus,
-
kes on läbinud vajalikul tasemel julgeolekukontrolli, kui see on asjakohane, ning
-
keda on teavitatud nende vastutusest.
2. Töötajatega seotud julgeolekukontrolli kord on selline, et selle alusel on võimalik kindlaks teha, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes lubada juurdepääsu ELi salastatud teabele.
3. Kõik nõukogu peasekretariaadis töötavad isikud, kes võivad oma tööülesannete tõttu vajada juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel ELi salastatud teabele, peavad enne, kui neile antakse juurdepääs sellisele ELi salastatud teabele, läbima asjakohase taseme julgeolekukontrolli. Nõukogu peasekretariaadi ametnike ja muude teenistujate julgeolekukontrolli kord on sätestatud I lisas.
4. Artikli 14 lõikes 3 osutatud liikmesriikide töötajad, kes võivad oma tööülesannete tõttu vajada juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel ELi salastatud teabele, läbivad enne, kui neile antakse juurdepääs sellisele ELi salastatud teabele, asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt riigisisestele õigusaktidele.
5. Enne ELi salastatud teabele juurdepääsu andmist ja pärast seda regulaarsete ajavahemike järel teavitatakse kõiki isikuid nende kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet vastavalt käesolevale otsusele, ning nad kinnitavad oma vastutust seoses kõnealuse teabe kaitsmisega.
6. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud I lisas.
Artikkel 8
Füüsiline julgeolek
1. Füüsiline julgeolek on füüsiliste ja tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et vältida volitamata juurdepääsu ELi salastatud teabele.
2. Füüsilise julgeoleku meetmete eesmärk on välistada salajane või jõuga sissetung, hoida ära, takistada ja avastada lubamatuid toiminguid ning võimaldada töötajate eristamist seoses juurdepääsuga ELi salastatud teabele teadmisvajaduse põhimõtte alusel. Sellised meetmed määratakse kindlaks riskijuhtimisprotsessi alusel.
3. Füüsilise julgeoleku meetmeid kohaldatakse kõikide objektide, hoonete, ametiruumide ning muude ruumide ja alade suhtes, kus töödeldakse või säilitatakse ELi salastatud teavet, sealhulgas alade suhtes, kus paiknevad artikli 10 lõikes 2 määratletud side- ja infosüsteemid.
4. Alad, kus säilitatakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel ELi salastatud teavet, luuakse turvaaladena vastavalt II lisale ning need kiidab heaks pädev julgeolekuasutus.
5. CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabe kaitseks kasutatakse üksnes heakskiidetud seadmeid ja vahendeid.
6. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud II lisas.
Artikkel 9
Salastatud teabe haldamine
1. Salastatud teabe haldamine tähendab haldusmeetmete kohaldamist ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et täiendada artiklites 7, 8 ja 10 sätestatud meetmeid ja aidata seeläbi ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe tahtlikku või juhuslikku ohtusattumist või kadumist. Sellised meetmed on eelkõige seotud ELi salastatud teabe loomise, registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, veo ja hävitamisega.
2. CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teave registreeritakse julgeolekukaalutlustel enne levitamist ja selle vastuvõtmisel. Nõukogu peasekretariaadi ja liikmesriikide pädevad asutused loovad selleks registrite süsteemi. TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teave registreeritakse selleks ettenähtud registrites.
3. Pädev julgeolekuasutus kontrollib regulaarselt teenistusi ja tööruume, kus toimub ELi salastatud teabe töötlemine või säilitamine.
4. ELi salastatud teabe edastamine teenistuste ja tööruumide vahel väljaspool füüsiliselt kaitstud alasid toimub järgmiselt:
a)
üldjuhul edastatakse ELi salastatud teave elektrooniliselt, kaitstuna artikli 10 lõike 6 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega;
b)
kui punktis a osutatud edastusviisi ei kasutata, veetakse ELi salastatud teavet:
i)
elektroonilisel andmekandjal (nt USB mälupulk, CD, kõvaketas), kaitstuna artikli 10 lõike 6 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega, või
ii)
kõikidel muudel juhtudel pädeva julgeolekuasutuse ettenähtud korras vastavalt III lisas sätestatud asjakohastele kaitsemeetmetele.
5. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud III lisas.
Artikkel 10
Side- ja infosüsteemides töödeldava ELi salastatud teabe kaitse
1. Infokindlus side- ja infosüsteemide valdkonnas tähendab kindlust, et sellised süsteemid kaitsevad neis töödeldavat teavet ning toimivad ettenähtud korras, ettenähtud ajal ja õiguspäraste kasutajate kontrolli all. Tõhus infokindlus tagab asjakohasel tasemel salajasuse, tervikluse, käideldavuse, salgamise vääramise ja autentsuse. Infokindluse aluseks on riskijuhtimisprotsess.
2. Side- ja infosüsteem tähendab süsteemi, mis võimaldab elektroonilises vormis oleva teabe töötlemist. Side- ja infosüsteem hõlmab kõiki selle toimimiseks vajalikke vahendeid, sealhulgas infrastruktuuri, töökorralduse, töötajate ja teabega seotud ressursse. Käesolevat otsust kohaldatakse side- ja infosüsteemide suhtes, milles töödeldakse ELi salastatud teavet.
3. Side- ja infosüsteemid töötlevad ELi salastatud teavet kooskõlas infokindluse kontseptsiooniga.
4. Kõik side- ja infosüsteemid läbivad akrediteerimisprotsessi. Akrediteerimise eesmärk on tagada, et kooskõlas käesoleva otsusega on rakendatud kõiki asjakohaseid turvameetmeid ning on saavutatud ELi salastatud teabe ning side- ja infosüsteemi piisava tasemega kaitse. Akrediteerimisteatises määratakse kindlaks teabe maksimaalne salastatuse tase, millesse kuuluvat teavet side- ja infosüsteem võib töödelda, ning vastavad tingimused.
5. CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL ja kõrgemal tasemel salastatud teavet töötlevaid side- ja infosüsteeme tuleb kaitsta viisil, mis välistab teabe ohtusattumise tahtmatu elektromagnetkiirguse kaudu („TEMPEST-turvameetmed”).
6. Kui ELi salastatud teavet kaitstakse krüptovahenditega, kiidetakse sellised vahendid heaks järgmiselt:
a)
SECRET UE / EU SECRET ja kõrgemal tasemel salastatud teabe salajasust kaitstakse krüptovahenditega, mille nõukogu kui krüptovahendite heakskiitmise asutus on julgeolekukomitee soovitusel heaks kiitnud;
b)
CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe salajasust kaitstakse krüptovahenditega, mille nõukogu peasekretär (edaspidi „peasekretär”) kui krüptovahendite heakskiitmise asutus on julgeolekukomitee soovitusel heaks kiitnud.
Olenemata punktist b võib liikmesriikide riigisisestes süsteemides kaitsta CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teabe salajasust krüptovahenditega, mille on heaks kiitnud liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus.
7. ELi salastatud teabe elektroonilise edastamise ajal kasutatakse heakskiidetud krüptovahendeid. Olenemata nimetatud nõudest võib erakorraliste asjaolude või IV lisas nimetatud spetsiifiliste tehniliste tingimuste korral rakendada erimenetlusi.
8. Nõukogu peasekretariaadi ja liikmesriikide pädevad asutused loovad järgmised infokindlusega tegelevad asutused:
a)
infokindluse asutus;
b)
TEMPEST-asutus;
c)
krüptovahendite heakskiitmise asutus;
d)
krüptomaterjalide jaotamise asutus.
9. Nõukogu peasekretariaadi ja liikmesriikide pädevad asutused loovad iga süsteemi jaoks järgmised asutused:
a)
turvalisuse akrediteerimise asutus;
b)
infokindluse rakendusasutus.
10. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud IV lisas.
Artikkel 11
Tööstusjulgeolek
1. Tööstusjulgeolek tähendab meetmete kohaldamist selleks, et tagada ELi salastatud teabe kaitsmine lepinglaste ja all-lepinglaste poolt lepingueelsetel läbirääkimistel ja salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul. Selliste lepingutega ei kaasne juurdepääsu TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabele.
2. Nõukogu peasekretariaat võib lepinguga usaldada ülesanded, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe töötlemine või säilitamine, tööstus- või muudele üksustele, mis on registreeritud liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on sõlminud lepingu või halduskokkuleppe vastavalt artikli 12 lõike 2 punktile a või b.
3. Nõukogu peasekretariaat kui lepingu sõlmija tagab, et salastatud lepingute sõlmimisel tööstus- või muude üksustega järgitakse käesolevas otsuses sätestatud ja lepingus viidatud tööstusjulgeoleku miinimumstandardeid.
4. Iga liikmesriigi riiklik julgeolekuasutus, määratud julgeolekuasutus või muu pädev asutus tagab riigisiseste õigusaktidega lubatud ulatuses, et nende territooriumil registreeritud lepinglased ja all-lepinglased võtavad lepingueelsetel läbirääkimistel ja salastatud lepingu täitmisel kõik asjakohased meetmed ELi salastatud teabe kaitsmiseks.
5. Iga liikmesriigi riiklik julgeolekuasutus, määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus tagab vastavalt riigisisestele õigusaktidele, et kõnealuse liikmesriigi territooriumil registreeritud lepinglased ja all-lepinglased, kes osalevad sellistes salastatud lepingutes või all-lepingutes, mis eeldavad juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele oma valdustes, kas selliste lepingute täitmise käigus või lepingueelses etapis, omavad asjakohase tasemega töötlemisluba.
6. Lepinglase või all-lepinglase töötajatele, kes vajavad salastatud lepingu täitmiseks juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele, väljastab juurdepääsuloa asjaomane riiklik julgeolekuasutus, määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus vastavalt riigisisestele õigusaktidele ja I lisas sätestatud miinimumstandarditele.
7. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud V lisas.
Artikkel 12
Salastatud teabe vahetamine kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
1. Kui nõukogu otsustab, et on vaja vahetada ELi salastatud teavet kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga, kehtestatakse selleks asjakohane raamistik.
2. Nimetatud raamistiku kehtestamiseks ning vahetatava salastatud teabe kaitsmise vastastikuste eeskirjade määratlemiseks:
a)
sõlmib nõukogu lepingu salastatud teabe kaitse ja vahetamise julgeolekukorra kohta (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping”) või
b)
võib peasekretär sõlmida VI lisa punkti 17 kohaselt halduskokkuleppe, kui avalikustatav ELi salastatud teave ei ole üldjuhul kõrgemal salastatuse tasemel kui RESTREINT UE / EU RESTRICTED.
3. Lõikes 2 osutatud salastatud teabe kaitse lepingud või halduskokkulepped sisaldavad sätteid, millega tagatakse, et juhul kui kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid saavad ELi salastatud teavet, kaitstakse kõnealust teavet asjakohase salastatuse taseme kohaselt ja vastavalt miinimumstandarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud miinimumstandardid.
4. Nõukogu teeb otsuse nõukogust pärineva ELi salastatud teabe kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile avaldamise kohta igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse kõnealuse teabe laadi ja sisu, selle vastuvõtja teadmisvajadust ning ELile teabe avaldamisest tuleneva kasu ulatust. Kui salastatud teave, mida soovitakse avaldada, ei ole pärit nõukogust, küsib nõukogu peasekretariaat avaldamiseks kõigepealt teabe koostaja kirjalikku nõusolekut. Kui teabe koostajat ei ole võimalik kindlaks teha, võtab nõukogu vastutuse teabe eest endale.
5. Esitatava või vahetatava ELi salastatud teabe kaitseks kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni poolt rakendatavate turvameetmete tõhususe hindamiseks korraldatakse hindamiskülastusi.
6. Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud VI lisas.
Artikkel 13
Julgeolekunõuete rikkumine ja ELi salastatud teabe ohtusattumine
1. Julgeolekunõuete rikkumine toimub isiku sellise tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis on vastuolus käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjadega.
2. ELi salastatud teave satub ohtu siis, kui julgeolekunõuete rikkumise tulemusena on kõnealune teave tervikuna või osaliselt avalikustatud volitamata isikutele.
3. Igast julgeolekunõuete rikkumisest või julgeolekunõuete rikkumise kahtlusest teatatakse viivitamata pädevale julgeolekuasutusele.
4. Kui on teada või kui on põhjendatult alust eeldada, et ELi salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud, võtab pädev julgeolekuasutus kooskõlas vastavate õigusaktidega kõik asjakohased meetmed, et:
a)
teavitada teabe koostajat;
b)
tagada asjaolude kindlakstegemiseks juhtumi uurimine töötajate poolt, kes ei ole rikkumisega vahetult seotud;
c)
hinnata ELi või liikmesriikide huvidele tekitatud võimalikku kahju;
d)
võtta sobivaid meetmeid rikkumise kordumise ennetamiseks ning
e)
teavitada asjaomaseid asutusi võetud meetmetest.
5. Iga isiku suhtes, kes on vastutav käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjade rikkumise eest, võib kohaldada distsiplinaarmeetmeid vastavalt kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele. Iga isiku suhtes, kes on vastutav ELi salastatud teabe ohtusattumise või kadumise eest, kohaldatakse distsiplinaar- ja/või õiguslikke meetmeid vastavalt kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.
Artikkel 14
Vastutus rakendamise eest
1. Nõukogu võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada üldine järjepidevus käesoleva otsuse kohaldamisel.
2. Peasekretär võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et ELi salastatud teabe või muu salastatud teabe töötlemisel või säilitamisel nõukogu poolt kasutatavates ruumides ja nõukogu peasekretariaadis, sealhulgas kolmandates riikides asuvates nõukogu peasekretariaadi kontaktasutustes, kohaldavad nõukogu peasekretariaadi ametnikud ja muud teenistujad, nõukogu peasekretariaati lähetatud töötajad ja nõukogu peasekretariaadiga lepingu sõlminud lepinglased käesolevat otsust.
3. Liikmesriigid võtavad kooskõlas vastavate riigisiseste õigusaktidega kõik asjakohased meetmed tagamaks, et ELi salastatud teabe töötlemisel ja säilitamisel järgivad järgmised isikud käesolevat otsust:
a)
Euroopa Liidu juures olevate liikmesriikide alaliste esinduste töötajad ning nõukogu või selle ettevalmistavate organite istungitel või muus nõukogu tegevuses osalevate riiklike delegatsioonide liikmed;
b)
muud liikmesriikide valitsusasutuste töötajad, sealhulgas nendesse valitsusasutustesse lähetatud töötajad olenemata sellest, kas nad täidavad oma tööülesandeid asjaomaste liikmesriikide territooriumil või välismaal;
c)
muud isikud, kellel on liikmesriikides oma tööülesannete tõttu nõuetekohased volitused juurdepääsuks ELi salastatud teabele ning
d)
liikmesriikidega lepingu sõlminud lepinglased olenemata sellest, kas nad tegutsevad asjaomaste liikmesriikide territooriumil või välismaal.
Artikkel 15
Julgeolekukorraldus nõukogus
1. Selleks et täita oma ülesannet tagada üldine järjepidevus käesoleva otsuse kohaldamisel, kiidab nõukogu heaks:
a)
artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud lepingud;
b)
otsused, millega lubatakse avaldada ELi salastatud teavet kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele;
c)
peasekretäri esitatud ja julgeolekukomitee soovitatud iga-aastase kontrollimiskava liikmesriikide teenistuste ja tööruumide ning EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud asutuste ja organite, nagu ka Europoli ja Eurojusti kontrollimiseks ning hindamiskülastuste tegemiseks kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse, et hinnata ELi salastatud teabe kaitseks rakendatud meetmete tõhusust, ning
d)
artikli 6 lõikes 1 sätestatud julgeolekupoliitikad.
2. Nõukogu peasekretariaadi julgeolekuasutuseks on peasekretär. Seoses sellega täidab peasekretär järgmisi kohustusi:
a)
viib ellu nõukogu julgeolekupoliitikat ja vaatab seda regulaarselt läbi;
b)
koordineerib liikmesriikide riiklike julgeolekuasutustega kõiki julgeolekuküsimusi, mis puudutavad nõukogu tegevusega seotud salastatud teabe kaitset;
c)
annab vastavalt artikli 7 lõikele 3 ELi juurdepääsuloa nõukogu peasekretariaadi ametnikele ja muudele teenistujatele enne, kui neile tohib anda loa juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele;
d)
annab vajaduse korral korralduse uurida kõiki nõukogu valduses oleva või nõukogust pärit salastatud teabe tegeliku või kahtlustatava ohtusattumise või kadumise juhtumeid ning taotleb, et asjaomased julgeolekuasutused osutaksid selliste uurimiste läbiviimisel abi;
e)
kontrollib regulaarselt nõukogu peasekretariaadi tööruumides salastatud teabe kaitseks võetud turvameetmeid;
f)
kontrollib regulaarselt EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud ELi asutustes ja organites, ning Europolis ja Eurojustis, EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud kriisiohjamisoperatsioonide puhul ning ELi eriesindajate ja nende isikkoosseisu liikmete poolt ELi salastatud teabe kaitseks võetud turvameetmeid;
g)
kontrollib koostöös ja kokkuleppel asjaomase riikliku julgeolekuasutusega regulaarselt liikmesriikide teenistustes ja tööruumides ELi salastatud teabe kaitseks võetud turvameetmeid;
h)
koordineerib turvameetmeid salastatud teabe kaitse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutustega ning vajaduse korral kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas selles osas, mis puudutab ELi salastatud teabe julgeolekut ähvardavate ohtude olemust ja seda, milliste vahenditega end nende ohtude eest kaitsta;
i)
sõlmib artikli 12 lõike 2 punktis b osutatud halduskokkuleppeid ning
j)
korraldab esmaseid ja perioodilisi hindamiskülastusi kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse, et hinnata neile esitatava või nendega vahetatava ELi salastatud teabe kaitseks rakendatud meetmete tõhusust.
Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo abistab peasekretäri nimetatud kohustuste täitmisel.
3. Liikmesriigid peaksid artikli 14 lõike 3 rakendamiseks tegema järgmist:
a)
määrama riikliku julgeolekuasutuse, kes vastutab ELi salastatud teabe kaitseks võetavate turvameetmete eest, et:
i)
mis tahes avalik-õigusliku või eraõigusliku riigisisese talituse, organi või asutuse valduses olevat ELi salastatud teavet kaitstakse nii kodu- kui välismaal käesoleva otsuse kohaselt;
ii)
ELi salastatud teabe kaitseks võetud turvameetmed vaadatakse regulaarselt läbi;
iii)
kõik valitsusasutustes või lepinglaste juures töötavad isikud, kellele võidakse anda juurdepääs CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele, on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli või omavad oma tööülesannete tõttu selleks muid nõuetekohaseid volitusi vastavalt riigisisestele õigusaktidele;
iv)
vajadusel töötatakse välja julgeolekukavad, et vähendada miinimumini ELi salastatud teabe ohtusattumise või kadumise riski;
v)
ELi salastatud teabe kaitsmisega seotud julgeolekuküsimusi koordineeritakse teiste pädevate riiklike asutustega, sealhulgas käesolevas otsuses nimetatud asutustega, ning
vi)
vastatakse asjakohastele EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud ELi asutuste ja organite, ning Europoli ja Eurojusti, EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud kriisiohjamisoperatsioonide ning ELi eriesindajate ja nende isikkoosseisu liikmete poolt esitatud julgeolekukontrolli läbiviimise taotlustele.
Liikmesriikide riiklike julgeolekuasutuste loetelu on esitatud liites C;
b)
tagama, et nende pädevad asutused annavad riigi valitsusele ja tema kaudu nõukogule teavet ja nõu ELi salastatud teabe julgeolekut ähvardavate ohtude olemuse kohta ja selle kohta, milliste vahenditega salastatud teavet nende ohtude eest kaitsta.
Artikkel 16
Julgeolekukomitee
1. Käesolevaga luuakse julgeolekukomitee. Julgeolekukomitee vaatab läbi ja annab hinnangu käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvatele julgeolekuküsimustele ning esitab nõukogule vajaduse korral oma soovitused.
2. Julgeolekukomitee koosneb liikmesriikide riiklike julgeolekuasutuste esindajatest ning komitee koosolekutel osalevad ka komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esindajad. Komitee eesistuja on peasekretär või tema määratud esindaja. Julgeolekukomitee tuleb kokku nõukogu korraldusel või peasekretäri või riikliku julgeolekuasutuse taotlusel.
Kui arutatakse EL lepingu V jaotise 2. peatüki alusel loodud ELi asutuste ja organitega, või Europoli ja Eurojustiga seotud küsimusi, võib komitee koosolekutele kutsuda ka nimetatud asutuste ja organite esindajad.
3. Julgeolekukomitee korraldab oma töö nii, et ta suudab esitada soovitusi konkreetsete julgeolekuvaldkondade kohta. Komitee moodustab infokindluse küsimustega tegeleva ekspertkoosseisu ning vajaduse korral muid ekspertidest koosnevaid koosseise. Komitee koostab selliste ekspertkoosseisude volitused ja saab neilt nende tegevuse kohta aruandeid, sealhulgas vajaduse korral soovitusi nõukogule.
Artikkel 17
Varasemate otsuste asendamine
1. Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (2).
2. Kõik otsuse 2001/264/EÜ kohaselt salastatud ELi salastatud teavet sisaldavad dokumendid on jätkuvalt kaitstud vastavalt käesoleva otsuse asjakohastele sätetele.
Artikkel 18
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 31. märts 2011