ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 25. listopadu 2010
o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro
(přepracování)
(ECB/2010/23)
(2011/66/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 32 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí ECB/2001/16 ze dne 6. prosince 2001 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 (1) bylo několikrát zásadním způsobem změněno (2). Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, mělo by být toto rozhodnutí v zájmu jasnosti přepracováno.
(2)
Podle článku 32.1 statutu ESCB se měnovými příjmy rozumí příjmy dosažené národními centrálními bankami při uskutečňování úkolů v rámci měnové politiky. Podle článku 32.2 statutu ESCB se částka měnových příjmů každé národní centrální banky rovná jejímu ročnímu příjmu z aktiv, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. Tato aktiva mají národní centrální banky vést odděleně v souladu s obecnými zásadami přijatými Radou guvernérů. Národní centrální banky by měly vést aktiva vyplývající z plnění úkolů měnové politiky odděleně jako aktiva, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. V souladu s článkem 32.4 statutu ESCB se výše měnových příjmů každé národní centrální banky snižuje o částku rovnající se úrokům, které tato centrální banka platí ze závazků z vkladů úvěrových institucí podle článku 19 statutu ESCB.
(3)
Podle článku 32.5 statutu ESCB se úhrnný měnový příjem národních centrálních bank mezi ně rozděluje v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB).
(4)
Podle článků 32.6 a 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů ECB oprávněna stanovovat obecné zásady pro vzájemné zúčtování a vypořádání zůstatků vzniklých při přerozdělování měnových příjmů ze strany ECB a přijímat veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32.
(5)
Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (3) uvede ECB a národní centrální banky do oběhu bankovky znějící na euro. Článek 15 uvedeného nařízení stanoví, že bankovky znějící na národní měnovou jednotku zůstanou v rámci svého územního vymezení zákonným platidlem nejdéle po šest měsíců od příslušného data hotovostního přechodu na hotovostní euro. Rok přechodu na hotovostní euro by se proto měl považovat za zvláštní rok, jelikož bankovky v oběhu znějící na národní měnové jednotky mohou stále představovat značnou část bankovek v oběhu.
(6)
Čl. 15 odst. 1 obecných zásad ECB/2006/9 ze dne 14. července 2006 o některých přípravách na přechod na hotovostní euro a o předzásobení a druhotném předzásobení eurobankovkami a euromincemi mimo eurozónu (4) stanoví, že eurobankovky, kterými byly způsobilé protistrany předzásobeny, se účtují na vrub účtů těchto protistran vedených u jejich národní centrální banky v nominální hodnotě v souladu s následujícím „modelem lineárního účtování na vrub“: celková částka předzásobených eurobankovek se na vrub účtů připíše ve třech stejných částkách v den vypořádání první, čtvrté a páté hlavní refinanční operace Eurosystému po dni přechodu na hotovostní euro. Při výpočtu měnového příjmu za rok přechodu na hotovostní euro je třeba brát v úvahu tento „model lineárního účtování na vrub“.
(7)
Toto rozhodnutí souvisí s rozhodnutím ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (přepracované znění) (5), v němž se stanoví, že ECB a národní centrální banky vydávají eurobankovky. Rozhodnutím ECB/2010/29 se stanoví přidělování eurobankovek v oběhu národním centrálním bankám v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Toto rozhodnutí dále přiděluje ECB 8 % z celkové hodnoty eurobankovek v oběhu. Při přidělování eurobankovek členům Eurosystému vznikají zůstatky uvnitř Eurosystému. Úročení zůstatků eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému má přímý dopad na příjmy každého člena Eurosystému, a proto by mělo být tímto rozhodnutím regulováno. Příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by v zásadě měl být mezi národní centrální banky rozdělován v souladu s rozhodnutím ECB/2010/24 ze dne 25. listopadu 2010 o prozatímním přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu a z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry (přepracované znění) (6) v témže účetním roce, kdy vznikl, a to v poměru k jejich podílům v klíči upsaného základního kapitálu.
(8)
Čistý stav pohledávek a závazků uvnitř Eurosystému v souvislosti s eurobankovkami v oběhu by měl být úročen na základě objektivního kritéria, které definuje hodnotu peněz. V této souvislosti se za vhodnou považuje sazba pro hlavní refinanční operace, kterou Eurosystém používá při nabídkových řízeních na hlavní refinanční operace.
(9)
Čisté závazky uvnitř Eurosystému týkající se eurobankovek v oběhu by měly být zahrnuty do základny pasiv pro účely výpočtu měnových příjmů národních centrálních bank podle článku 32.2 statutu ESCB, jelikož odpovídají bankovkám v oběhu. Vyrovnání úroků ze stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému bude mít proto za výsledek přerozdělení značné částky měnových příjmů Eurosystému mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Tento stav uvnitř Eurosystému by měl být upraven tak, aby umožnil postupné přizpůsobování rozvah a výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank. Základem úprav by měly být hodnoty bankovek v oběhu každé národní centrální banky v období před zavedením eurobankovek. Tyto úpravy by měly platit každý rok podle pevně stanoveného vzorce po dobu nejvýše pěti let.
(10)
Úpravy stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému byly vypočítány tak, aby vyrovnávaly významné změny stavu příjmů národních centrálních bank v důsledku zavedení eurobankovek a následného přerozdělování měnových příjmů.
(11)
Obecná pravidla stanovená v článku 32 statutu ESCB platí rovněž pro příjmy z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu.
(12)
Článek 32.5 statutu ESCB uvádí, že úhrnný měnový příjem národních centrálních bank se rozdělí mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Podle článku 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů příslušná k tomu, aby přijala veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32. To zahrnuje pravomoc zohlednit při rozhodování o přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu, další faktory. V této souvislosti vyžadují zásady rovného zacházení a spravedlnosti, aby byla zohledněna doba, po kterou byly eurobankovky stažené z oběhu vydávány. Klíč pro přidělování tohoto specifického příjmu proto musí odrážet příslušný podíl na základním kapitálu ECB a délku doby vydávání.
(13)
Stahování eurobankovek z oběhu je třeba upravit zvláštními rozhodnutími přijatými podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (7),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;
b)
„základnou pasiv“ výše pasiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze I tohoto rozhodnutí;
c)
„odděleně vedená aktiva“ výše aktiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze II tohoto rozhodnutí, která jsou protipoložkami k základně pasiv;
d)
„stavem eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému“ pohledávky a závazky vzniklé mezi národní centrální bankou a ECB a mezi národní centrální bankou a ostatními národními centrálními bankami v důsledku použití článku 4 rozhodnutí ECB/2010/29;
e)
„klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok;
f)
„úvěrovou institucí“ (a) úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (8), jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo (b) jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, která podléhá kontrole, jež je srovnatelná s dohledem ze strany příslušného orgánu;
g)
„HR“ harmonizovaná rozvaha, jak je upravena v příloze VIII obecných zásad ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (9);
h)
„referenční sazbou“ poslední dostupná mezní úroková sazba, které se v Eurosystému používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace podle odstavce 3.1.2 přílohy I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (10). Pokud probíhá více než jedna hlavní refinanční operace pro účely vyrovnání v týž den, používá se aritmetický průměr mezních sazeb operací, které probíhají souběžně.
i)
„dnem přechodu na hotovostní euro“ den, kdy eurobankovky a euromince získají v členském státě, jehož měnou je euro, status zákonného platidla;
j)
„referenčním obdobím“ období v délce 24 měsíců, které začíná 30 měsíců přede dnem přechodu na hotovostní euro;
k)
„rokem přechodu na hotovostní euro“ období v délce 12 měsíců, které začíná v den přechodu na hotovostní euro;
l)
„denním referenčním směnným kurzem“ denní referenční směnný kurz, který vychází z pravidelného každodenního slaďovacího postupu mezi centrálními bankami v rámci Evropského systému centrálních bank a mimo něj, jenž se obvykle koná ve 14:15 hodin středoevropského času;
m)
„eurobankovkami staženými z oběhu“ všechny nominální hodnoty nebo série eurobankovek, které byly staženy z oběhu na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatého podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4;
n)
„klíčem pro vydávání eurobankovek“ průměrný klíč upsaného základního kapitálu během doby vydávání nominální hodnoty nebo série eurobankovek stažených z oběhu;
o)
„dobou vydávání“ ve vztahu k nominální hodnotě nebo sérii eurobankovek období, které začíná dnem, kdy je první emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série zachycena v základně pasiv, a které končí dnem, kdy je v základně pasiv zachycena poslední emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série;
p)
pojmem „odepsat“ odstranění eurobankovek stažených z oběhu z rozvahové položky „bankovky v oběhu“.
Článek 2
Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému
1. Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému se počítá každý měsíc a zachycuje se v účetních knihách ECB a národních centrálních bank v první pracovní den v měsíci s dnem připsání v poslední pracovní den předcházejícího měsíce.
Pokud členský stát přijme euro, zachycuje se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému, vypočtený podle prvního pododstavce, v účetních knihách ECB a národních centrálních bank s dnem připsání v den přechodu na hotovostní euro.
Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému se pro období od 1. ledna do 31. ledna prvního roku, od kterého platí úprava podle článku 29.3 statutu ESCB, k níž dochází každých pět let, počítá na základě upraveného klíče upsaného základního kapitálu, jenž se použije na stav celkového počtu eurobankovek v oběhu k 31. prosinci předcházejícího roku.
2. Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému, včetně stavů vyplývajících z použití článku 4 tohoto rozhodnutí, se úročí referenční sazbou.
3. Úroky podle odstavce 2 se vypořádávají čtvrtletně prostřednictvím plateb v TARGET2.
Článek 3
Metoda měření měnových příjmů
1. Výše měnových příjmů každé národní centrální banky se určuje na základě skutečných příjmů, které vyplývají z odděleně vedených aktiv zapsaných v jejích účetních knihách. Výjimku představují zlato, u kterého se předpokládá, že nevytváří žádný příjem, a cenné papíry držené pro účely měnové politiky podle rozhodnutí ECB/2009/16 ze dne 2. července 2009 o provádění programu nákupu krytých dluhopisů (11), u kterých se předpokládá, že vytvářejí příjem ve výši referenční sazby.
2. Pokud hodnota odděleně vedených aktiv národní centrální banky přesáhne hodnotu její základny pasiv nebo je nižší, vyrovná se rozdíl tím, že se na hodnotu rozdílu uplatní referenční sazba.
Článek 4
Úpravy stavu eurobankovek uvnitř Eurosystému
1. Pro účely výpočtu měnových příjmů se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému pro každou národní centrální banku upravuje pomocí vyrovnávací částky, která se stanoví podle tohoto vzorce:
C = (K - A) × S
kde:
C
je vyrovnávací částka,
K
je částka (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, která vyplývá z uplatnění klíče upsaného základního kapitálu na průměrnou hodnotu bankovek v oběhu během referenčního období, přičemž hodnota bankovek v oběhu znějících na národní měnu členského státu, jenž přijímá euro, se přepočítává na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období,
A
je průměrná hodnota bankovek v oběhu během referenčního období (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, přepočtená na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období,
S
je níže uvedený koeficient pro každý účetní rok počínaje dnem přechodu na hotovostní euro:
Účetní rok
Koeficient
Rok přechodu na hotovostní euro
1
Rok přechodu na hotovostní euro plus jeden rok
0,8606735
Rok přechodu na hotovostní euro plus dva roky
0,7013472
Rok přechodu na hotovostní euro plus tři roky
0,5334835
Rok přechodu na hotovostní euro plus čtyři roky
0,3598237
Rok přechodu na hotovostní euro plus pět let
0,1817225
2. Souhrn vyrovnávacích částek národních centrálních bank se rovná nule.
3. Vyrovnávací částky se počítají vždy, když členský stát přijme euro, nebo mění-li se klíč upsaného základního kapitálu ECB.
4. Když národní centrální banka vstoupí do Eurosystému, její vyrovnávací částka se rozdělí mezi ostatní národní centrální banky v poměru k příslušným podílům ostatních národních centrálních bank v klíči upsaného základního kapitálu s opačným znaménkem (+/-), přičemž tato vyrovnávací částka doplňuje vyrovnávací částky, jež se na ostatní národní centrální banky již uplatňují.
5. Vyrovnávací částky a účetní položky k jejich vyrovnání se zachycují na účtech, které jednotlivé národní centrální banky vedou odděleně pro transakce v rámci Eurosystému, s dnem připsání v den přechodu na hotovostní euro a s dnem připsání v tentýž den každého následujícího roku, ve kterém dochází k úpravám. Účetní položky k vyrovnání vyrovnávacích částek se neúročí.
6. Nastanou-li konkrétní případy související s vývojem oběhu bankovek podle přílohy III tohoto rozhodnutí, upravuje se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému u každé národní centrální banky odchylně od odstavce 1 postupem uvedeným ve zmíněné příloze.
7. Použitelnost úprav stavu eurobankovek uvnitř Eurosystému stanovených v tomto článku končí prvním dnem šestého roku po roce přechodu na hotovostní euro.
Článek 5
Výpočet a přerozdělení měnových příjmů
1. Výpočet měnových příjmů národních centrálních bank provádí ECB každý den. Výpočet se zakládá na účetních údajích, které ECB poskytují národní centrální banky. ECB informuje národní centrální banky o úhrnných částkách za každé čtvrtletí.
2. Výše měnových příjmů každé národní centrální banky se snižuje o částku, která se rovná naběhlým úrokům nebo úrokům zaplaceným z pasiv zahrnutých do základny pasiv, v souladu s rozhodnutím Rady guvernérů ECB podle čl. 32.4 druhého pododstavce statutu ESCB.
3. Přerozdělování úhrnného měnového příjmu všech národních centrálních bank podle klíče upsaného základního kapitálu probíhá na konci každého účetního roku.
Článek 6
Výpočet a přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek
1. Eurobankovky stažené z oběhu jsou zahrnuty do základny pasiv, dokud nedojde k jejich výměně či odpisu, podle toho, která událost nastane dříve.
2. Rada guvernérů může rozhodnout o odpisu eurobankovek stažených z oběhu, přičemž určí den odpisu a celkovou výši rezervy, která má být vytvořena pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny.
3. Eurobankovky stažené z oběhu se odepisují takto:
a)
V den odpisu se rozvahové položky ECB a národních centrálních bank „bankovky v oběhu“ sníží o celkovou částku eurobankovek stažených z oběhu, které jsou dosud v oběhu. Za tímto účelem se skutečné částky eurobankovek stažených z oběhu, které byly dány do oběhu, upraví na poměrné částky těchto eurobankovek vypočtené podle klíče pro vydávání eurobankovek a mezi ECB a národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů.
b)
Upravená částka eurobankovek stažených z oběhu se odepíše z rozvahové položky „bankovky v oběhu“ a převede se do výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank.
c)
Všechny národní centrální banky vytvářejí rezervu pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny. Výše rezervy se rovná podílu příslušné národní centrální banky na celkové výši rezervy vypočtenému pomocí klíče pro vydávání eurobankovek.
4. Eurobankovky stažené z oběhu, k jejichž výměně dochází až po dni odpisu, se zachycují v účetních knihách národní centrální banky, která je přijala. Příliv eurobankovek stažených z oběhu se mezi národní centrální banky přerozdělí pomocí klíče pro vydávání eurobankovek alespoň jednou ročně a mezi národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů. Každá národní centrální banka započte poměrnou částku vůči své rezervě nebo, pokud je příliv vyšší než rezerva, zaznamená odpovídající náklad ve svém výkazu zisku a ztráty.
5. Rada guvernérů celkovou výši rezervy každoročně přezkoumává.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí ECB/2001/16 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí a použijí se v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 8
Platnost rozhodnutí
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2010.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. listopadu 2010.
EUROOPA KESKPANGA OTSUS,
25. november 2010,
eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta
(uuesti sõnastatud)
(EKP/2010/23)
(2011/66/EL)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 32,
ning arvestades järgmist:
(1)
6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/16 osalevate liikmesriikide keskpankade 2002. majandusaasta emissioonitulu jaotuse kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud (2). Kuna otsust tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
EKPSi põhikirja artikli 32.1 kohaselt on emissioonitulu rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele (RKPd) kogunev tulu. EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohaselt on iga RKP emissioonitulu võrdne tema aastatuluga, mis moodustub tema varadest, mis vastavad ringluses olevale sularahale, ja kohustustest krediidiasutuste ees seoses nende hoiustega. RKPd peavad need varad märgistama kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega. RKPd peaksid rahapoliitilise funktsiooni täitmisest tuleneva vara märgistama varana, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. EKPSi põhikirja artikli 32.4 kohaselt vähendatakse iga RKP emissioonitulu summat summa võrra, mis on võrdne intressiga, mida see RKP maksab krediidiasutustele hoiustega seotud kohustustelt EKPSi põhikirja artikli 19 kohaselt.
(3)
Põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKP emissioonitulu summa nende vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali sissemakstud osadega.
(4)
EKPSi põhikirja artiklite 32.6 ja 32.7 kohaselt on EKP nõukogul pädevus anda suunised emissioonitulu jaotamisest tuleneva seisu arvelduseks, mida teeb EKP, ja võtma kõik muud EKPSi põhikirja artikli 32 rakendamiseks vajalikud meetmed.
(5)
Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutusele võtmise kohta) (3) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd käibele euros vääringustatud pangatähed. Nimetatud määruse artiklis 15 on sätestatud, et riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed jäävad oma kehtimisterritooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks mitte kauem kui kuueks kuuks alates vastavast sularahavahetuse päevast. Seega tuleks sularahavahetuse aastat pidada eriliseks aastaks, sest ringluses olevad riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed võivad endiselt moodustada märkimisväärse osa ringluses olevatest pangatähtedest.
(6)
14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) (4) artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et nõuetele vastavatele tehingupooltele eeljaotatud euro pangatähed debiteeritakse nende tehingupoolte RKP juures peetaval kontol nimiväärtusega kooskõlas järgmise lineaardebiteerimise mudeliga: eeljaotatud pangatähtede kogusumma debiteeritakse kolmes osas, sularahavahetuse päevale järgneva esimese, neljanda ja viienda eurosüsteemi põhilise refinantseerimistehingu arveldamise päeval. Sularahavahetuse aasta emissioonitulu arvutamisel tuleb nimetatud lineaarset debiteerimisvalemit arvesse võtta.
(7)
Käesolev otsus on seotud 13. detsembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta, (5) milles on ette nähtud, et euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd. Otsuses EKP/2010/29 on kehtestatud ringluses olevate euro pangatähtede jaotus RKPde vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Sama otsusega eraldatakse EKP-le 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. Euro pangatähtede jaotus eurosüsteemi liikmete vahel loob eurosüsteemisisesed saldod. Selliste eurosüsteemisiseste ringluses olevate euro pangatähtede saldode tasustamine mõjutab iga eurosüsteemi RKP tulusid ja seepärast tuleks selle suhtes kohaldada käesolevat otsust. Tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas 25. novembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/24 ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu vahepealse jaotamise kohta (6) proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal.
(8)
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste nõuete ja kohustuste netojääk intresside tasumisel tuleks rakendada objektiivset kriteeriumi, mis määratleks raha hinna. Sellega seoses peetakse asjakohaseks põhiliste refinatseerimistehingute intressimäära, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes.
(9)
EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohase RKPde emissioonitulu arvutamisel tuleks kohustuste baasi hulka arvata ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed netokohustused, sest need on samaväärsed ringluses olevate pangatähtedega. Ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisiseste saldode intressi arvelduse tulemuseks on seega eurosüsteemi emissioonitulu suurema osa jaotamine RKPde vahel proportsionaalselt nende poolt EKP kapitali makstud osadega. Neid eurosüsteemisiseseid saldosid tuleks korrigeerida, et võimaldada RKPde bilansside ja kasumiaruannete järkjärgulist kohandamist. Korrigeerimise aluseks peaks olema iga RKP ringluses olevate pangatähtede väärtus euro pangatähtede kasutuselevõtule eelnenud ajavahemiku jooksul. Kõnealuseid korrigeerimisi tuleks teha igal aastal kindla valemi kohaselt kuni viis aastat.
(10)
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine on välja arvutatud nii, et see kompenseeriks võimalikud märkimisväärsed muudatused RKPde tuludes, mis võivad tuleneda euro pangatähtede kasutuselevõtust ja sellele järgnevast emissioonitulu jaotamisest.
(11)
EKPSi põhikirja artiklis 32 sätestatud üldreegleid kohaldatakse ka tulule, mis tekib ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmisest.
(12)
EKPS põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKPde kogu emissioonitulu RKPde vahel vastavalt nende osale EKP sissemakstud kapitalis. Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 32.7 on EKP nõukogu pädevuses võtta vastu meetmeid, mis on vajalikud artikli 32 rakendamiseks. See hõlmab ka pädevuse võtta ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamisest tuleneva tulu jaotuse otsuse tegemisel arvesse muid tegureid. Seega on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt nõutav, et arvesse võetaks ajavahemikku, mille jooksul ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed emiteeriti. Selle konkreetse tulu jaotuse alus peab seetõttu arvestama nii vastavat osa EKP kapitalis kui ka emissiooni kestust.
(13)
Euro pangatähtede ringlusest kõrvaldamist tuleb reguleerida iseseisvate otsustega 20. märtsi 2003. aasta otsuse EKP/2003/4 (euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta) (7) artikli 5 alusel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) RKP- eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi keskpank;
b) kohustuste baas- kohustuste summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse I lisa kohaselt;
c) märgistatavad varad- kohustuste baasile vastav varade summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse II lisa kohaselt;
d) ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod- riigi keskpanga ja EKP või kahe riigi keskpanga vahelised nõuded ja kohustused, mis tulenevad otsuse EKP/2010/29 artikli 4 kohaldamisest;
e) kapitali märkimise alus- RKPde protsendina väljendatud osalused EKP kapitali märkimises, mis kehtivad vastaval majandusaastal ja mis saadakse, rakendades RKPde osakaalusid kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 29.1 tähenduses;
f) krediidiasutus- a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (8) artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a mõistes, vastavalt rakendussätetele riigi õiguses, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus, või b) muu krediidiasutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel;
g) ühtlustatud bilanss- bilanss, mis on sätestatud 11. novembri 2010. aasta suunise EKP/2010/20 (Euroopa Keskpankade Süsteemi aruandluse ja raamatupidamise õigusliku raamistiku kohta) (9) VIII lisas;
h) viitemäär- viimane intressi piirmäär, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (10) I lisa punkti 3.1.2 kohaselt. Kui ühel ja samal päeval toimub mitme põhilise refinatseerimistehingu arveldus, kasutatakse samal ajal teostatud tehingute intressi piirmäärade aritmeetilist keskmist;
i) sularahavahetuse päev- päev, mil euro pangatähed ja mündid saavad eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seaduslikuks maksevahendiks;
j) vaatlusperiood- ajavahemik, mis kestab 24 kuud ja algab 30 kuud enne sularahavahetuse päeva;
k) sularahavahetuse aasta- ajavahemik, mis kestab 12 kuud ja algab sularahavahetuse päeval;
l) päevakurss- igapäevane valuutavahetuse viitekurss, mis põhineb päevakooskõlastustel Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankade ja muude keskpankade vahel ning toimub tavaliselt 14.15 Kesk-Euroopa aja järgi;
m) ringlusest kõrvaldatud pangatähed- mis tahes euro pangatähtede liik või seeria, mis on kõrvaldatud ringlusest otsuse EKP/2003/4 artikli 5 alusel tehtud EKP nõukogu otsuse alusel;
n) emissiooni jaotuse alus- kapitali märkimise keskmine alus ajavahemikul, mil emiteeriti ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede liigid või seeriad;
o) emissiooni ajavahemik- euro pangatähtede liigi või seeriaga seotud ajavahemik, mis algab päeval, kui selle liigi või seeria euro pangatähtede esmaemissioon kirjendatakse kohustuste baasis, ja lõpeb päeval, kui selle liigi või seeria pangatähtede viimane emissioon kirjendatakse kohustuste baasis;
p) mahakandmine- ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamine bilansikirjest „ringluses olevad pangatähed”.
Artikkel 2
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod
1. Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod arvutatakse kuude kaupa ning need kirjendatakse EKP ja RKPde raamatupidamisarvestuses kuu esimesel pangapäeval eelmise kuu viimase pangapäeva väärtuspäevaga.
Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, kirjendatakse esimeses lõikes osutatud ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod EKP ja RKPde raamatupidamises sularahavahetuse päeva väärtuspäevaga.
Eurosüsteemisisesed ringluses olevate euro pangatähtede saldod tuleb perioodil alates esimese aasta, millest alates viieaastast korrektsiooni EKPSi põhikirja artikli 29.3 kohaselt kohaldatakse, 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini arvutada kapitali märkimise korrigeeritud alusel, mida kohaldatakse eelmise aasta 31. detsembril ringluses olevatele euro pangatähtedele.
2. Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode, sealhulgas käesoleva otsuse artikli 4 rakendamisest tulenevate saldode intressid makstakse viitemäära alusel.
3. Lõikes 2 osutatud tasustamine teostatakse TARGET2-maksetena kord kvartalis.
Artikkel 3
Emissioonitulu arvutamise meetod
1. Iga RKP emissioonitulu määratakse, mõõtes tegelikku tulu, mis tuleneb raamatupidamises kirjendatud märgistatavatest varadest. Sellest erandina ei loeta kulda tuluallikaks ning 2. juuli 2009. aasta otsuse EKP/2009/16 (tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta) (11) alusel rahapoliitika eesmärgil hoitavatest väärtpaberitest saadav tulu võetakse arvesse viitemäära alusel.
2. Kui RKP märgistatavate varade väärtus on suurem või väiksem kui tema kohustuste baasi väärtus, tasaarvestatakse see vahe, kohaldades vahe väärtuse suhtes viitemäära.
Artikkel 4
Eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine
1. Emissioonitulu arvutamisel korrigeeritakse iga RKP euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid hüvitussumma võrra, mis määratakse kindlaks järgmise valemi kohaselt:
C = (K - A) × S,
kus:
C
on hüvitussumma,
K
on iga RKP jaoks eurosumma, mis saadakse, kohaldades kapitali märkimise alust vaatlusperioodil ringluses olnud pangatähtede keskmise väärtuse suhtes, kusjuures pangatähtede summa eurole ülemineva liikmesriigi vääringus esitatakse eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,
A
on vaatlusperioodil ringluses olnud iga RKP pangatähtede keskmine väärtus eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,
S
on iga majandusaasta puhul alates sularahavahetuse päevast järgmine koefitsient:
Majandusaasta
Koefitsient
Sularahavahetuse aasta
1
Sularahavahetuse aasta pluss üks aasta
0,8606735
Sularahavahetuse aasta pluss kaks aastat
0,7013472
Sularahavahetuse aasta pluss kolm aastat
0,5334835
Sularahavahetuse aasta pluss neli aastat
0,3598237
Sularahavahetuse aasta pluss viis aastat
0,1817225
2. RKPde hüvitussummade summa on 0.
3. Hüvitussummad arvutatakse iga kord, kui liikmesriik võtab kasutusele euro või kui EKP kapitali märkimise alus muutub.
4. RKP ühinemisel eurosüsteemiga jagatakse selle RKP hüvitussumma teiste RKPde vahel vastavalt RKPde osale kapitali märkimise aluses, kasutades vastupidist märki (+/-) ja see täiendab hüvitussummasid, mis kehtivad teiste RKPde vahel.
5. Hüvitussummad ja neid tasakaalustavad raamatupidamiskirjed kirjendatakse iga RKP raamatupidamises eraldi eurosüsteemisisestel kontodel, kusjuures väärtuspäevaks on sularahavahetuse päev ning sama kuupäev on väärtuspäev igal korrigeerimisperioodile järgneval aastal. Hüvitussummasid tasakaalustavaid raamatupidamiskirjeid ei tasustata.
6. Kui pangatähtede ringluses esinevad käesoleva otsuse III lisas osutatud asjaolud, korrigeeritakse iga RKP ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid vastavalt selle lisa ja mitte lõike 1 sätetele.
7. Käesolevas artiklis sätestatud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimist ei kohaldata alates vastavale sularahavahetuse aastale järgneva kuuenda aasta esimesest päevast.
Artikkel 5
Emissioonitulu arvutamine ja jaotamine
1. Iga RKP emissioonitulu arvutab EKP iga päev. Arvutuste aluseks on raamatupidamisandmed, mille RKPd EKP-le esitavad. EKP teatab kumuleerunud summad RKPdele kord kvartalis.
2. Iga RKP emissioonitulu summat vähendatakse summa võrra, mis on võrdne intressidega, mis on kogunenud või mida makstakse seoses kohustuste baasi kuuluvate kohustustega ja kooskõlas kõigi EKPSi põhikirja artikli 32.4 teise lõigu põhjal tehtud EKP nõukogu otsustega.
3. Iga RKP emissioonitulu summa jaotamine proportsionaalselt kapitali märkimise alusega toimub iga majandusaasta lõpus.
Artikkel 6
Euro pangatähtede mahakandmisest tuleneva tulu arvestus ja jaotus
1. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed kuuluvad kohustuste baasi, kuni nad vahetatakse välja või kantakse maha, olenevalt kumb sündmus toimub esimesena.
2. EKP nõukogu võib teha otsuste ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmise kohta ning sel juhul määratleb ta mahakandmise kuupäeva ja eraldiste kogusumma, mis on vajalik nende ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele.
3. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmine toimub järgmiselt:
a)
mahakandmise päeval vähendatakse EKP ja RKPde bilansikirjet „ringluses olevad pangatähed” summa võrra, mis vastab kõrvaldamisele kuuluvatele ringluses olevatele pangatähtedele. Selleks korrigeeritakse ringluses olnud ja sealt kõrvaldatud euro pangatähtede summad proportsionaalsete summade suhtes, mis on kooskõlas emissiooni jaotuse alusega, ja vahed tasaarvestatakse EKP ja RKPde vahel;
b)
ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede korrigeeritud summa kantakse maha bilansikirjel „Ringluses olevad pangatähed” ja kirjendatakse RKP kasumi ja kahjumi kontodel;
c)
iga RKP peab moodustama eraldise ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele. Eraldise suurus peab vastama asjaomase RKP osale kogueraldises, mis arvutatakse emissiooni jaotuse alust kasutades.
4. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed, mis vahetatakse pärast mahakandmise kuupäeva, tuleb kirjendada selle RKP raamatupidamises, kes on need vastu võtnud. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed jaotatakse RKPde vahel vähemalt kord aastas emissiooni jaotuse aluse põhjal ja nad tasaarvestavad omavahel vahed. Juhul kui tulu ületab eraldist, tasaarvestab iga RKP proportsionaalse summa oma eraldisega ja kirjendab vastava kulu oma kasumi ja kahjumi kontol.
5. EKP nõukogu vaatab kogueraldise läbi kord aastas.
Artikkel 7
Kehtetuks tunnistamine
Otsus EKP/2001/16 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja lähtuda tuleb vastavustabelist V lisas.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2010.
Frankfurt Maini ääres, 25. november 2010