NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 500/2012
ze dne 13. června 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva“).
(2)
Na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), která byla zřízena na základě úmluvy, doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. V očekávání nabytí účinnosti doporučení 08-05 bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy populace stanoví doporučení 10-04 další snížení úrovně celkových přípustných odlovů, posílení opatření omezující lovnou kapacitu a posílení opatření kontroly, zejména v souvislosti s přemísťováním a umísťování do klecí, a předpokládá, že v roce 2012 poskytne Stálý výbor pro výzkum a statistiku dodatečné pokyny ohledně zjišťování míst tření ryb a zřizování přírodních rezervací.
(4)
Doporučení 10-04 je pro Unii závazné.
(5)
Navíc jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 302/2009 zastaralá a měla by být zrušena. Další ustanovení by měla být aktualizována, aby odrážela změny právních předpisů, zejména změny vyplývající z přijetí.nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky. (4)
(6)
Za účelem poskytnutí jednotných podmínek k přemísťování, umísťování do klecí a zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
(7)
Termín „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 302/2009 by měl být změněn s ohledem na vstup Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009.
(8)
Doporučení 10-04 nabylo účinnosti dne 13. srpna 2011. Všechny smluvní strany úmluvy, včetně Unie, se však dohodly, že budou uplatňovat ustanovení použitelná na přítomnost pozorovatelů, v případě Unie zajištěné členskými státy, od 1. ledna 2011. V důsledku toho je vhodné používat odpovídající ustanovení tohoto nařízení retroaktivně od 1. ledna 2011.
(9)
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
V článku 1, čl. 4 odst. 13, čl. 9 odst. 3, 4, 5, 8, 9 a 10, čl. 11 odst. 1, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 3, čl. 18 odst. 2, čl. 21 odst. 1 a 4, čl. 23 odst. 6, čl. 29 odst. 1, 3, 4 a 5, čl. 31 odst. 4 a čl. 34 odst. 2 a 3 se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.
2)
V článku 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Cílem tohoto plánu obnovy, který platí od roku 2007 do konce roku 2022, je dosáhnout biomasy odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností nejméně 60 %.“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece nebo z pasti na tuňáky do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo;“;
b)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
„přemístěním“:
i)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;
ii)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;
iii)
jakékoliv přemístění klece s tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo;
iv)
jakékoliv přemístění mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;
v)
jakékoliv přemístění z hospodářství pro tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo nebo přepravní plavidlo či každé přemístění klece obsahující tuňáka obecného z jednoho hospodářství na druhé;
vi)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z pasti na tuňáky do přepravní klece.“;
c)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
„chovem“ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než šest měsíců s cílem zvýšit biomasu;“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„q)
„odpovědným členským státem“ a „členským státem odpovědným za“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož jurisdikci se past na tuňáky nebo hospodářství nachází, nebo v případě, že se past na tuňáky nebo hospodářství nachází na volném moři, členský stát, v němž je usazen provozovatel pasti na tuňáky nebo hospodářství;“.
4)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi předběžný roční plán rybolovu na následující rok. Komise shromáždí předběžné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.
Konečný roční plán rybolovu předloží členské státy Komisi každoročně nejpozději do 31. ledna. Komise shromáždí konečné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být do 1. března každého roku předán sekretariátu ICCAT.“;
b)
odstavce 12 a 14 se zrušují.
5)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Aniž je dotčen odstavec 6, snižuje se lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9 tak, aby:
a)
každý členský stát do počátku roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
b)
každý členský stát do počátku roku 2011 odstranil alespoň 75 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
c)
každý členský stát do počátku roku 2012 odstranil alespoň 95 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
d)
každý členský stát do počátku roku 2013 odstranil 100 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě.
Výpočet snížení lovné kapacity vychází z míry odlovu pro jednotlivé kategorie plavidel v souladu s metodami schválenými na výročním zasedání ICCAT v roce 2009.
Tento požadavek na snížení se nevztahuje na členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho kvótě.“;
b)
odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Každý členský stát vypracuje plán řízení lovné kapacity na období 2010-2013. Tento plán musí být předložen Komisi do 15. srpna 2009 a obsahovat informace uvedené v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Tento plán musí rovněž obsahovat podrobné informace o způsobech, které členský stát užívá k odstranění nadměrné kapacity nad rámec vrakování. V případě potřeby se tento plán upraví a každoročně předloží Komisi do 15. srpna každého roku.
Komise shromáždí vnitrostátní plány řízení a začlení je do plánu řízení lovné kapacity Unie, který předloží k projednání a schválení komisi ICCAT.“.
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zakazuje se lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. června do 15. května.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje.
7)
V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Zpětné předkládání seznamů se neuznává. Následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčený členský stát o tom okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o zamýšleném náhradním rybářském plavidle či plavidlech za plavidlo uvedené v odstavci 1; a
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.“
8)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Kromě dodržování článků 14, 15, 23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (6) zaznamenává velitel plavidla EU provádějícího odlov do lodního deníku případně informace uvedené v příloze II tohoto nařízení.
9)
V čl. 19 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Společné rybolovné operace s jinými smluvními stranami úmluvy nejsou povoleny.“.
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Přemísťování
1. Před jakýmkoliv přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, nebo provozovatel hospodářství či pasti na tuňáky, odkud je příslušné přemístění prováděno, příslušným orgánům odpovědného členského státu předběžné oznámení o přemístění, ve kterém uvede:
a)
název plavidla provádějícího odlov, hospodářství nebo pasti na tuňáky a registrační číslo ICCAT;
b)
předpokládaný čas přemístění;
c)
odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;
d)
informace o místě (zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno, a identifikovatelná čísla klecí;
e)
název přijímajícího vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně registrační číslo ICCAT;
f)
cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného.
2. Orgány odpovědného členského státu rozhodnou v případě každého přemístění o udělení oprávnění k němu. Za tímto účelem je každému přemístění přiděleno jednoznačné identifikační číslo, které je oznámeno veliteli rybářského plavidla, provozovateli pasti na tuňáky, případně provozovateli hospodářství. Pokud je oprávnění uděleno, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující oprávnění „AUT“ (authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Pokud je oprávnění zamítnuto, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující zamítnutí oprávnění „NEG“ (non-authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Přemístění nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo uděleno oprávnění.
Oprávnění k přemístění uděluje či zamítá členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov, vlečné plavidlo, případně hospodářství či past na tuňáky do 48 hodin po předložení předběžného oznámení o přemístění. Členský stát oprávnění k přemístění neudělí, pokud při přijetí předběžného oznámení o přemístění shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov nebo past na tuňáky uvedené jako plavidlo nebo past, jež ryby ulovily, nemá dostatečnou kvótu;
b)
plavidlo provádějící odlov nebo provozovatel pasti na tuňáky řádně neohlásili množství ryb nebo neměli oprávnění umístit je do klece a nezohlednily toto množství pro využití případné použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného, nebo
d)
vlečné plavidlo uvedené jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (kromě plavidel provádějících odlov) oprávněných k provozu lovu tuňáka obecného podle čl. 14 odst. 3 nebo není vybaveno systémem sledování plavidel.
3. V případě, že se přemístění nepovoluje:
a)
členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov vydá příkaz k vypuštění ryb a oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že přemístění se nepovoluje a že musí vypustit ryby do moře;
b)
velitel plavidla provádějící odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky vypustí ryby do moře;
c)
vypuštění tuňáka obecného do moře je nahráváno na videokameru a sledováno regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu a společně s videonahrávkou ji předloží sekretariátu ICCAT.
4. Při ukončení přemísťování úlovku vyplní velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, provozovatel pasti na tuňáky nebo provozovatel hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VIIIa a předá ho příslušným orgánům odpovědného členského státu.
Příslušné orgány členského státu odpovědného za plavidlo, hospodářství nebo past na tuňáky, odkud se toto přemístění provádí, formuláře prohlášení o přemístění očíslují. Systém číslování zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři pořadová čísla, po nichž následují tři písmena „ITD“ (CPC-20**/xxx/ITD).
Přemístění ryb provází originál prohlášení o přemístění. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel pasti na tuňáky, velitel vlečného plavidla nebo provozovatel hospodářství uchová kopii tohoto prohlášení.
5. Velitelé plavidel provádějících přemístění (včetně vlečných plavidel) uvedou každý den do svých lodních deníků hmotnost a počet přemístěných ryb společně s názvem plavidla provádějícího odlov, jeho vlajkou a registračním číslem ICCAT, názvem a registračním číslem ICCAT všech dalších zúčastněných plavidel, datem a místem přemístění a cílovým hospodářstvím. Lodní deník obsahuje údaje o všech přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly.
6. Oprávnění k přemístění ryb vydané odpovědným členským státem nepředjímá povolení umístit je do klecí.
7. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky, kteří přepravují tuňáka obecného, zajistí, aby přemístění bylo sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Každý videozáznam přemístění je vyhotoven ve dvou kopiích. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel a jednu pozorovatel smluvní strany úmluvy, případně vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečné lodi. Kopie předaná pozorovateli smluvní strany úmluvy provází prohlášení o přemístění a příslušné úlovky, na které se vztahuje. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum. Členské státy poskytnou na žádost Komise kopie videozáznamů vědeckému výboru ICCAT.
8. Regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním programu pozorovatelů ICCAT stanoveném v příloze VII, zaznamená údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení o přemístění uvedeném v odstavci 2, a v prohlášení ICCAT o přemístění uvedeném v odstavci 4.
V případech, kdy je odhad regionálního pozorovatele ohledně počtu nebo průměrné hmotnosti úlovku nejméně o 10 % vyšší než odhad velitele plavidla provádějícího odlov, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov šetření, které musí být uzavřeno před umístěním do klecí na hospodářství. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, není povoleno umístění do klece a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se odlovu není schválen.
9. Regionální pozorovatelé ICCAT podepíší prohlášení ICCAT o přemístění, jasně uvedou své jméno a číslo ICCAT. Ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění bylo řádně vyplněno a předáno veliteli vlečného plavidla.
Při ukončení přemísťování úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze IV a zašle je příslušným orgánům svého členského státu.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující přemísťování podle odstavců 2 a 7 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
11)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Umísťování do klece
1. Členský stát odpovědný za hospodářství zašle do jednoho týdne po ukončení umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 06-07 o chovu tuňáka obecného.
2. Před každým umístěním do klecí uvědomí příslušný orgán členského státu odpovědného za hospodářství odpovědný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o umístění množství ryb, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho vlajkou, do klecí.
3. Členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov požádá příslušný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy odpovědnou za hospodářství o zabavení úlovku a vypuštění ryb do moře v souladu s postupem uvedeným v čl. 22 odst. 3, pokud po obdržení informace uvedené v odstavci 2 shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích;
b)
množství ryb nebylo plavidlem provádějícím odlov řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro výpočet použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného.
4. Umístění do klecí nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo vydáno oprávnění smluvní strany úmluvy, pod jejíž vlajkou plavidlo pluje, nebo členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov.
Tuňák obecný se do klece umísťuje před 31. červencem s výjimkou případů, kdy členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za hospodářství přijímající ryby uvede platné důvody včetně vyšší moci. Tyto důvody jsou přiloženy k předložené zprávě o umístění do klecí.
5. Členský stát odpovědný za hospodářství přijme nezbytná opatření k zákazu jakéhokoli umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu tuňáka obecného, který není doprovázen doklady vyžadovanými komisí ICCAT včetně dokladů vyžadovaných tímto nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) (7). Tato dokumentace musí být přesná a ucelená a musí být potvrzena její platnost.
6. Umístění do klecí povolí či nepovolí odpovědný členský stát nebo případně odpovědná smluvní strana úmluvy do 48 hodin po předložení informací uvedených v odstavci 2. V případě, že povolení umístění do klecí není vydáno, vydá členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za vlečné plavidlo, případně členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za hospodářství příkaz k vypuštění ryb v souladu s čl. 22 odst. 3.
7. Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Pro každé umístění do klece se pořídí jeden videozáznam. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum.
8. V případech, kdy se odhad regionálního pozorovatele ohledně průměrné hmotnosti nebo počtu liší o více než o 10 % od odhadu provozovatele hospodářství, zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve spolupráci se státem vlajky plavidla provádějícího odlov. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, se nesmí provádět odlov a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se hospodářství není schválen.
Pokud se šetření neuzavře do 10 pracovních dnů nebo pokud z výsledku šetření vyplyne, že počet nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesáhla 10 % počtu nebo průměrné hmotnosti uvedené provozovatelem hospodářství, vydá smluvní strana úmluvy, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, nebo členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov příkaz k vypuštění přebytečného počtu či hmotnosti ryb.
Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že provozovatel hospodářství tento příkaz k vypuštění provede do 48 hodin po příchodu regionálního pozorovatele. Vypuštění se provede podle čl. 22 odst. 3.
V případě, že konečný odhad v době umístění do klece v hospodářství je vyšší než konečný odhad v době prvního přemístění z plavidla provádějícího odlov, rozhodne členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov o konečném čerpání kvót, které schválí v příslušném dokumentu (dokumentech) o úlovcích tuňáka obecného.
9. Členské státy zahájí práci na pilotních studiích týkajících se způsobu, jak přesněji odhadnout počet i hmotnost tuňáka obecného v okamžiku odlovu a umístění do klecí, včetně využití stereoskopických systémů, a výsledky nahlásí vědeckému výboru ICCAT. V době umísťování do klecí se zavede program odebírání vzorků nebo jiný program s cílem zlepšit počítání a odhady hmotnosti ryb umísťovaných do klecí.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující umísťování do klecí podle odstavců 6, 7, 8 a 9 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.
12)
V čl. 25 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Přenos údajů ze systému sledování plavidel rybářskými plavidly zahrnutými do evidence ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, uvedené v čl. 14 odst. 3, komisi ICCAT se zahájí nejméně 15 dnů před zahájením rybolovného období a pokračuje nejméně 15 dnů po ukončení rybolovného období s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.
Pro účely kontroly se přenos údajů ze systému sledování plavidel u plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného nesmí přerušit, pokud jsou plavidla v přístavu, ledaže je k dispozici systém hlášení o vplutí do přístavu a vyplutí z něj.
Rybářská plavidla zahrnutá do evidence ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (jiných než plavidel provádějících odlov), která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným, uvedené v čl. 14 odst. 3, přenášejí údaje ze systému sledování plavidel komisi ICCAT po celou dobu platnosti oprávnění.“.
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi
1. Do 48 hodin po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají příslušnému orgánu členského státu odpovědného za dotčenou past na tuňáky. Tento záznam zahrnuje podrobnosti ohledně odhadovaného množství, které se nachází v pasti na tuňáky.
2. Každý členský stát poté, co obdrží zprávu uvedenou v odstavci 1, ji elektronickou cestou předá Komisi. Komise poté zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.
3. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky podle odstavce 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
14)
V čl. 29 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Provádí-li lov tuňáka obecného v oblasti úmluvy více než 15 rybářských plavidel jednoho členského státu, nasadí tento členský stát po dobu přítomnosti těchto plavidel v této oblasti inspekční plavidlo pro účely inspekce a kontroly na moři. Tato povinnost se považuje za splněnou v případě, kdy členské státy spolupracují na společném provozu inspekčního plavidla nebo v případě, kdy je v oblasti úmluvy nasazeno inspekční plavidlo EU.“.
15)
V článku 30 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud jde o plavidla provádějící aktivní lov tuňáka obecného, každý členský stát zajistí alespoň následující procentní úroveň přítomnosti vnitrostátního pozorovatele:
a)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2011 je 24 m nebo menší;
b)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2012 je 20 m nebo menší;
c)
20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov (delších než 15 m);
d)
20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhý vlasec (delších než 15 m);
e)
20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 m);
f)
100 % pastí na tuňáky během odlovu;
g)
100 % svých vlečných plavidel.“.
16)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Každý členský stát zajistí přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT u:
a)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období v roce 2011
b)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 20 m po celou dobu rybolovného období v roce 2012;
c)
všech plavidel s košelkovými nevody bez ohledu na délku plavidla po celé rybolovné období od roku 2013 dále.
Plavidla s košelkovými nevody uvedená v písm. a), b) a c) bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného ani provozovat činnosti související s tuňákem obecným.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud je tuňák obecný loven z klecí a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje odlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství.“
17)
Článek 32 se nahrazuje tímto:
„Článek 32
Přístup k videozáznamům
1. Každý členský stát zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům ICCAT.
2. Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům Unie.
3. Každý členský stát přijme nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám originálního videozáznamu nebo manipulaci s ním.“.
18)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 33a
Předávání inspekčních plánů
Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi svůj inspekční plán na následující rok. Komise shromáždí vnitrostátní plány inspekce a začlení je do inspekčního plánu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.“
19)
V článku 34 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se obchod v Unii, vykládka, dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny přesnými, úplnými a ověřenými doklady v souladu s požadavky tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 640/2010.“
20)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 38a
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“.
21)
Znění přílohy III se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
22)
Příloha VI se mění takto:
a)
v bodě 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„q)
překládka na moři.“;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2.
V případě nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během nichž pověření inspektoři zaznamenají činnost či podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V těchto situacích informují inspektoři, je-li to možné, rovněž příslušné orgány státu vlajky rybářského plavidla oznámené sekretariátu ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky rybářského plavidla, o němž ví, že se nachází poblíž.
Inspektoři ICCAT zaevidují do lodního deníku rybářského plavidla provedené inspekce a všechna zjištěná porušení předpisů.“;
c)
v bodě 3 prvním pododstavci se slovo „okamžitě“ nahrazuje slovy „do 72 hodin“;
d)
bod 7 se nahrazuje tímto:
„7.
S výhradou pravidel dohodnutých podle bodu 12 této přílohy zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem, jež vyslala loď s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspektorovi, kterého může doprovázet svědek, aby vstoupil na palubu, a za tímto účelem mu poskytne naloďovací žebřík. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor považuje za nutné pro ověření skutečnosti, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná.
Inspekce se mohou zúčastnit nejvýše dva inspektoři ICCAT, pokud si okolnosti nevyžádají účast dalších inspektorů. Inspektora při inspekci může doprovázet asistent, avšak pouze jako praktikant.“.
23)
V příloze VII se zrušuje bod 1.
24)
Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha VIIIa.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. června 2012.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 500/2012,
13. juuni 2012,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osaline.
(2)
Konventsiooniga loodud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (edaspidi „ICCAT”) võttis 2008. aastal oma 16. erikoosolekul vastu soovituse 08-05 kehtestada Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude uus taastamiskava, asendades sellega 2006. aastal vastu võetud eelmise taastamiskava. Soovitus 08-05 rakendati ühenduse õiguses nõukogu määrusega (EÜ) nr 302/2009 (3).
(3)
2010. aastal võttis ICCAT oma 17. erikoosolekul vastu soovituse 10-04, millega muudetakse hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava. Varude taastamiseks nähakse soovituses 10-04 ette veelgi vähendada lubatud kogupüüki, karmistada püügivõimsuse vähendamise meetmeid ja tugevdada kontrollimeetmeid, eriti kalade üleviimise ja sumpadesse paigutamise osas, ning samuti nähakse ette ICCATi alalise uuringute- ja statistikakomitee täiendavad soovitused 2012. aastal kudemiskohtade väljaselgitamiseks ja kaitsealade rajamiseks.
(4)
Soovitus 10-04 on liidule siduv ning see tuleks rakendada liidu õiguses.
(5)
Lisaks on määruse (EÜ) nr 302/2009 teatavad sätted aegunud ning tuleks välja jätta. Mõningaid muid sätteid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse muudatusi õigusaktides, eelkõige neid, mis tulenevad nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (4) vastuvõtmisest.
(6)
Selleks et tagada kalade üleviimise, sumpadesse paigutamise ning mõrrapüügi registreerimise ja sellest teatamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5).
(7)
Määruse (EÜ) nr 302/2009 regulatiivosas kasutatud mõistet „ühendus” tuleks muuta, et võtta arvesse Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009. aastal.
(8)
Soovitus 10-04 jõustus 13. augustil 2011. aastal. Kõik konventsiooniosalised, sealhulgas liit, nõustusid alates 1. jaanuarist 2011 kohaldama vaatleja kohalolekut käsitlevaid sätteid, mille täitmise liidu puhul tagavad liikmesriigid. Seetõttu on asjakohane kohaldata vastavaid käesoleva määruse sätteid tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2011.
(9)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 302/2009 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 302/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklis 1, artikli 4 lõikes 13, artikli 9 lõigetes 3, 4, 5, 8, 9 ja 10, artikli 11 lõikes 1, artikli 14 lõikes 4, artikli 15 lõikes 3, artikli 18 lõikes 2, artikli 21 lõigetes 1 ja 4, artikli 23 lõikes 6, artikli 29 lõigetes 1, 3, 4 ja 5, artikli 31 lõikes 4 ning artikli 34 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna „ühendus” või selle käändevorm sõnaga „liit” vastavas käändes ning vajadusel tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.
2)
Artikli 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
„Aastast 2007 kuni 2022. aasta lõpuni kehtiva taastamiskava eesmärk on saavutada vähemalt 60 % tõenäosusega maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav biomass.”
3)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
punkt d asendatakse järgmisega:
„d)
„abilaev” - laev, mida kasutatakse surnud (töötlemata) hariliku tuuni veoks sumbast või tuunimõrrast määratud sadamasse või töötlemislaevale;”
b)
punkt h asendatakse järgmisega:
„h)
„üleviimistoimingud”:
i)
elusa hariliku tuuni üleviimine kalapüügilaeva võrgust veosumpa;
ii)
elusa tuuni üleviimine ühest veosumbast teise veosumpa;
iii)
sumba, milles on tuunikala, üleviimine ühelt puksiirlaevalt teisele puksiirlaevale;
iv)
surnud tuuni üleviimine veosumbast abilaevale;
v)
hariliku tuuni üleviimine kalakasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale või transpordilaevale, või sumba, milles on tuunikala, üleviimine ühest kalakasvandusest teise;
vi)
elusa tuuni üleviimine tuunimõrrast veosumpa;”
c)
punkt l asendatakse järgmisega:
„l)
„kasvatamine” - hariliku tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui kuueks kuuks, et suurendada biomassi;”
d)
lisatakse järgmine punkt:
„q)
„vastutav liikmesriik” - lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on tuunimõrd või kalakasvandus, või kui tuunimõrd või kalakasvandus asuvad avameres, siis liikmesriik, kus on tuunimõrra või kalakasvanduse käitaja asukoht.”
4)
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Liikmesriigid edastavad komisjonile esialgse iga-aastase püügikava järgmise aasta kohta hiljemalt iga aasta 30. septembriks. Komisjon kogub esialgsed riiklikud iga-aastased püügikavad kokku ja lõimib need ühisesse liidu püügikavva, mis tuleb edastada ICCATi sekretariaadile ICCATi heakskiidu saamiseks.
Liikmesriigid edastavad lõpliku iga-aastase püügikava komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks. Komisjon kogub lõplikud riiklikud iga-aastased püügikavad kokku ja lõimib need ühisesse liidu püügikavva, mis tuleb edastada ICCATi sekretariaadile iga aasta 1. märtsiks.”;
b)
lõiked 12 ja 14 jäetakse välja.
5)
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. Piiramata lõike 6 kohaldamist, vähendatakse lõigetes 2 ja 4 ning artiklis 9 osutatud püügivõimsust, et kõrvaldada:
a)
2010. aasta alguseks vähemalt 25 % lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvoodile vastava püügivõimsuse vahel;
b)
2011. aasta alguseks vähemalt 75 % lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvoodile vastava püügivõimsuse vahel;
c)
2012. aasta alguseks vähemalt 95 % lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvoodile vastava püügivõimsuse vahel;
d)
2013. aasta alguseks 100 % lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvoodile vastava püügivõimsuse vahel.
Püügivõimsuse vähendamine arvutatakse laevakategooriate püügimäärade põhjal vastavalt 2009. aasta ICCATi aastakoosolekul heaks kiidetud metoodikale.
Vähendamisnõuet ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes tõendab, et ta püügivõimsus on vastavuses tema kvoodiga.”;
b)
lõige 9 asendatakse järgmisega:
„9. Iga liikmesriik koostab püügivõimsuse majandamise kava aastateks 2010-2013. Kõnealune kava edastatakse komisjonile 15. augustiks 2009 ning see hõlmab lõigetes 2, 4, 6 ja 7 osutatud teavet. Kava hõlmab ka üksikasjalist teavet selle kohta, millist viisi lisaks vanametalliks lammutamisele kasutab liikmesriik liigse püügivõimsuse kaotamiseks. Vajaduse korral vaadatakse kava läbi ja esitatakse komisjonile igal aastal 15. augustiks.
Komisjon kogub kokku riiklikud majandamiskavad ja lõimib need ühisesse liidu püügivõimsuse majandamiskavva, mis tuleb esitada ICCATile arutamiseks ja heakskiitmiseks.”
6)
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on hariliku tuuni püük seinnoodaga keelatud 15. juunist 15. maini.”;
b)
lõige 6 jäetakse välja.
7)
Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Andmete esitamine tagasiulatuvalt ei ole lubatud. Lõikes 1 osutatud nimekirjades edasiste muudatuste tegemine kalendriaasta jooksul on lubatud üksnes juhul, kui teatatud laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud operatiivsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik nimetatud asjaolust viivitamatult komisjoni ning esitab:
a)
täielikud andmed kalapüügilaeva(de) kohta, mis on kavandatud asendama lõikes 1 osutatud laeva; ning
b)
põhjaliku aruande asendamist õigustavate põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.”
8)
Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (6) artiklites 14, 15, 23 ja 24 sätestatud nõuete täitmisele kannab ELi kalapüügilaeva kapten asjakohastel juhtudel püügipäevikusse käesoleva määruse II lisas loetletud teabe.
9)
Artikli 19 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Ühised püügioperatsioonid teiste konventsiooniosalistega ei ole lubatud.”
10)
Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 22
Üleviimistoimingud
1. Enne üleviimistoimingute alustamist saadab kalapüügi- või puksiirlaeva kapten või selle tuunimõrra või kalakasvanduse käitaja, kust kala üle viiakse, asjaomase vastutava liikmesriigi pädevale asutusele üleviimise eelteatise järgmiste andmetega:
a)
kalapüügilaeva, kalakasvanduse või tuunimõrra nimi ja ICCATi registrinumber;
b)
eeldatav üleviimisaeg;
c)
üleviidava hariliku tuuni hinnanguline kogus;
d)
teave üleviimise koha kohta (pikkus- ja laiuskraad) ning identifitseerivad sumpade numbrid;
e)
vastuvõtva puksiirlaeva nimi, veetavate sumpade arv ja kui see on asjakohane, ICCATi registrinumber;
f)
hariliku tuuni üleviimise sihtkohaks olev sadam, kalakasvandus või sump.
2. Vastutava liikmesriigi ametiasutus otsustab iga üleviimistoimingu puhul eraldi, kas anda selleks luba või mitte. Selleks määratakse igale üleviimistoimingule kordumatu identifitseerimisnumber ja edastatakse see asjakohasele kalalaeva kaptenile või tuunimõrra või kalakasvanduse käitajale. Juhul kui luba antakse, koosneb see number konventsiooniosalise kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmest luba tähistavast tähest AUT (autoriseerimine), millele järgnevad järjenumbrid. Kui loa andmisest keeldutakse, koosneb see number konventsiooniosalise kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmest tähest NEG (luba ei antud), millele järgnevad järjenumbrid. Üleviimistoiminguid ei ole lubatud alustada ilma eelneva loata.
Kalapüügilaeva, puksiirlaeva, kalakasvanduse või tuunimõrra eest vastutav liikmesriik annab loa üleviimiseks või keeldub loa andmisest 48 tunni jooksul pärast üleviimise eelteatise esitamist. Vastutav liikmesriik ei anna üleviimiseks luba, kui ta üleviimise eelteatise saamisel leiab, et:
a)
kalapüügilaeval või tuunimõrral, mis teatas püütud kalast, ei ole piisavalt kvooti;
b)
kalapüügilaeva või tuunimõrra käitaja püütud kogusest ei ole nõuetekohaselt teatatud või seda ei ole lubatud sumpa panna ning seda ei ole võetud arvesse võimaliku kohaldatava kvoodi kasutamisel;
c)
kalapüügilaeval, mis teatas püütud kalast, ei ole luba püüda harilikku tuuni või
d)
üleviidavat kala deklaratsiooni kohaselt vastuvõttev puksiirlaev ei ole registreeritud artikli 14 lõikes 3 osutatud ICCATi kõigi teiste selliste kalalaevade (v.a kalapüügilaevad) registrisse, mis võivad tegutseda hariliku tuuni püügil, või ei ole varustatud laevaseiresüsteemiga.
3. Kui üleviimiseks ei anta luba, siis:
a)
annab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik korralduse kala vettelaskmiseks ning teatab kalalaeva kaptenile, et üleviimine ei ole lubatud ja kala tuleb merre tagasi lasta;
b)
laseb asjakohane kalapüügilaeva kapten või kalakasvanduse või tuunimõrra käitaja kala merre tagasi;
c)
hariliku tuuni merre tagasi laskmine salvestatakse videokaameraga ning seda jälgib ICCATi piirkondlik vaatleja, kes koostab ja esitab aruande koos videosalvestisega ICCATi sekretariaati.
4. Kalapüügi- või puksiirlaeva kapten, tuunimõrra või kalakasvanduse käitaja täidab ja edastab vastutava liikmesriigi pädevale asutusele üleviimistoimingute lõpetamisel ICCATi üleviimisdeklaratsiooni vastavalt VIIIa lisas kehtestatud vormile.
Üleviimisdeklaratsiooni vormid nummerdab üleviimise algatanud laeva, kalakasvanduse või tuunimõrra eest vastutava liikmesriigi pädev asutus. Numeratsioonisüsteem koosneb konventsiooniosalise kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmekohalisest järjekorranumbrist, millele järgnevad tähed ITD (CPC-20**/xxx/ITD).
Üleviimisdeklaratsiooni originaal peab olema üleviidava kalaga kaasas. Deklaratsiooni koopia jääb hoiule kalapüügilaeva kapteni, tuunimõrra käitaja, puksiirlaeva kapteni või kalakasvanduse käitaja kätte.
5. Üleviimisega tegelevate laevade kaptenid (sh puksiirlaevade kaptenid) märgivad iga päev püügipäevikusse nii üleviidud kala kaalu ja kalade arvu kui ka kalapüügilaeva nime, lipuriigi ja ICCATi registrinumbri, üleviimisega hõivatud mis tahes muude laevade nimed ja ICCATi registrinumbrid, üleviimise kuupäeva ja koha ning sihtkohaks oleva kalakasvanduse nime. Püügipäevik peab sisaldama kõikide püügihooaja jooksul sooritatud üleviimiste üksikasju. Püügipäevikut hoitakse laeva pardal ning see peab alati olema kontrollimiseks kättesaadav.
6. Vastutava liikmesriigi antud üleviimisluba ei mõjuta loa andmist sumpadesse paigutamiseks.
7. Harilikku tuunikala üleviiva kalapüügilaeva kapten, kalakasvanduse või tuunimõrra käitaja tagab, et üleviimistoimingud salvestatakse veealuse videokaameraga.
Igast üleviimist kajastavast videosalvestisest tehakse kaks koopiat. Üks koopia antakse puksiirlaeva pardal piirkondlikule vaatlejale ja teine olenevalt asjaoludest kas konventsiooniosalisest vaatlejale või riiklikule vaatlejale. Konventsiooniosalisest vaatlejale või riiklikule vaatlejale üleantav koopia on kaasas üleviimisdeklaratsiooni ja sellega seotud saagiga, millest video on tehtud. Igal videosalvestusel peab pidevalt olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev ning video alguses või lõpus tuleb näidata ICCATi üleviimisdeklaratsiooni numbrit. Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid videosalvestiste koopiad ICCATi teaduskomiteele.
8. VII lisas sätestatud ICCATi piirkondlikus vaatlusprogrammis osutatakse kalapüügilaeva pardal viibivale ICCATi piirkondlikule vaatlejale, kes registreerib sooritatud üleviimistoiminguid ja teatab neist, kontrollib püügilaeva asukohta üleviimistoimingute ajal, jälgib üleviidavat saaki ja määrab hinnanguliselt selle koguse ning kontrollib lõikes 2 osutatud eelnevasse üleviimisloasse ja lõikes 3 osutatud ICCATi üleviimisdeklaratsiooni tehtud sissekandeid.
Juhul kui piirkondliku vaatleja hinnangul on saak arvuliselt ja/või keskmiselt kaalult vähemalt 10 % võrra suurem kui kalapüügilaeva kapten on teatanud, algatab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik uurimise, mis tuleb lõpetada enne saagi sumpadesse paigutamist kalakasvanduses. Kuni kõnealuse uurimise tulemuste selgumiseni ei anta luba kala sumpadesse paigutamiseks ega valideerita hariliku tuuni püügidokumendil saaki käsitlevat osa.
9. ICCATi piirkondlikud vaatlejad allkirjastavad ICCATi üleviimisdeklaratsiooni ja lisavad selgesti loetavalt oma nime ning oma ICCATi numbri. Nad kontrollivad, kas ICCATi üleviimisdeklaratsioon on õigesti täidetud ja nõuetekohaselt edastatud puksiirlaeva kaptenile.
Tuunimõrra käitaja täidab kalalaevale üleviimise lõpetamisel ICCATi üleviimisdeklaratsiooni ja edastab selle oma liikmesriigi pädevale asutusele vastavalt IV lisas kehtestatud vormile.
10. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõigete 2 ja 6 kohaseid üleviimistoiminguid puudutavad üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 38a osutatud kontrollimenetlusega.”
11)
Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 24
Sumpadesse paigutamine
1. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik esitab ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamist liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle lipu all sõitvad laevad ümberpaigutatud tuunikoguse püüdsid, ja komisjonile vaatleja poolt valideeritud aruande sumpadesse paigutamise kohta. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. Kõnealune aruanne peab sisaldama sumpadesse paigutamise deklaratsioonis sisalduvat teavet, nagu see on kindlaks määratud ICCATi soovituses 06-07 hariliku tuuni kasvatamise kohta.
2. Enne sumpadesse paigutamist teatab kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi pädev asutus kalapüügilaeva eest vastutavale riigile või konventsiooniosalisele lipuriigile tema lipu all sõitvate kalapüügilaevade püütud koguste sumpadesse paigutamisest.
3. Kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik palub kalakasvanduse eest vastutaval liikmesriigil või konventsiooniosalisel, et see saagi artikli 22 lõikes 2a sätestatud menetluse kohaselt konfiskeeriks ja kala merre tagasi laseks, kui ta pärast lõikes 2 osutatud teabe saamist leiab, et:
a)
kalapüügilaeval, mis teatas püütud kalast, ei olnud sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti;
b)
kalapüügilaev ei ole püütud kogusest nõuetekohaselt teatanud ning seda ei ole arvesse võetud kohaldatava kvoodi arvutamisel;
c)
kalapüügilaeval, mis teatas püütud kalast, ei ole luba püüda harilikku tuuni.
4. Sumpadesse paigutamist ei tohi alustada ilma konventsiooniosalise lipuriigi või kalapüügilaeva eest vastutava liikmesriigi eelneva loata.
Harilik tuun paigutatakse sumpadesse enne 31. juulit, v.a juhul kui kala vastuvõtva kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik või konventsiooniosaline esitab mõjuvad põhjused, sh vääramatu jõud. Nimetatud põhjused esitatakse koos sumpadesse paigutamise aruandega.
5. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata nuumamise või kasvatamise eesmärgil paigutada sumpadesse harilikku tuuni, millega ei ole kaasas ICCATi poolt nõutavaid dokumente, sealhulgas käesolevas määruses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta määruses (EL) nr 640/2010 (millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm) (7), nõutud dokumente. Dokumendid peavad olema täpsed, täielikud ja valideeritud.
6. Sumpadesse paigutamiseks loa andmise või sellest keeldumise otsustab olenevalt asjaoludest kas vastutav liikmesriik või vastutav konventsiooniosaline 48 tunni jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe saatmist. Kui sumpadesse paigutamiseks luba ei anta, annab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik või konventsiooniosaline olenevalt asjaoludest kas puksiirlaeva eest vastutavale liikmesriigile või konventsiooniosalisele ja/või kalakasvanduse eest vastutavale liikmesriigile või konventsiooniosalisele kooskõlas artikli 22 lõikega 2a korralduse kala vette tagasi lasta.
7. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et sumpadesse paigutamine salvestatakse veealuse videokaameraga.
Iga sumpadesse paigutamise kohta tehakse üks videosalvestus. Igal videosalvestusel peab pidevalt olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev ning video alguses või lõpus tuleb näidata ICCATi üleviimisdeklaratsiooni numbrit.
8. Kui piirkondliku vaatleja hinnangul erineb keskmine kaal või arv enam kui 10 % võrra kalakasvanduse käitaja hinnangust, algatab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik koostöös kalapüügilaeva lipuriigiga uurimise. Kuni kõnealuse uurimise tulemuste selgumiseni ei ole lubatud kala välja püüda ega hariliku tuuni püügidokumendi kalakasvanduse osa valideerida.
Kui uurimist ei viida lõpule 10 tööpäeva jooksul või kui uurimise tulemuse kohaselt ületab hariliku tuuni arv või keskmine kaal enam kui 10 % võrra kalakasvanduse käitaja hinnangut, annab konventsiooniosaline lipuriik või kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik korralduse tuuni üleliigse arvu või kaalu võrra vette tagasi lasta.
Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et kalakasvanduse käitaja täidab kõnealuse korralduse 48 tunni jooksul pärast piirkondliku vaatleja saabumist. Kalade vette tagasi laskmine toimub vastavalt artikli 22 lõikele 2a.
Juhul kui kalakasvanduses sumpadesse paigutamise ajal antud lõplik hinnang on suurem kui lõplik hinnang, mis anti esmasel kalapüügilaevalt üleviimisel, siis otsustab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik või lepinguosaline lõpliku kasutatud kvoodi, mis valideeritakse asjaomas(t)es hariliku tuuni püügidokumendis/-dokumentides.
9. Liikmesriigid algatavad katseuuringud hariliku tuuni kaalu ja arvu täpsemaks hindamiseks püügi ja sumpadesse paigutamise ajal, sh stereoskoopiliste süsteemide abil, ning teatavad tulemused ICCATi teaduskomiteele. Sumpadesse paigutamise ajal luuakse valikuuringuprogramm ja/või alternatiivne programm, et parandada sumpadesse paigutatud kalade arvu ja kaalu hindamist.
10. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõigete 6, 7, 8 ja 9 kohast sumpadesse paigutamist puudutavad üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 38a osutatud kontrollimenetlusega.
12)
Artikli 25 lõikesse 1 lisatakse järgmised lõigud:
„Artikli 14 lõikes 3 osutatud ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate kalapüügilaevade registris olev laev alustab laevaseiresüsteemi andmete edastamist ICCATile vähemalt 15 päeva enne püügihooaja algust ning jätkab nende edastamist vähemalt 15 päeva pärast püügihooaja lõppu, v.a juhul, kui komisjonile saadetakse eelnevalt taotlus laeva kõrvaldamiseks ICCATi registrist.
Kontrolli eesmärgil ei katkestata laevaseiresüsteemi andmete edastamist hariliku tuuni püügi luba omavalt kalapüügilaevalt ka sadamas viibimise ajal, v.a juhul, kui toimib süsteem laeva sadamasse saabumise ja sealt lahkumise registreerimiseks.
Artikli 14 lõikes 3 osutatud kalalaevad, mis on kantud ICCATi kõigi teiste selliste kalalaevade (v.a kalapüügilaevad) registrisse, mis võivad tegutseda hariliku tuuni püügil, edastavad ICCATile laevaseiresüsteemi andmeid püügiloa kogu kehtivusaja vältel.”
13)
Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 26
Tuunimõrrapüügi registreerimine ja sellest teatamine
1. 48 tunni jooksul pärast iga tuunimõrraga püüki tuleb saak üles märkida ning edastada sellekohane teave elektroonilisel teel või muul viisil asjaomase tuunimõrra eest vastutava liikmesriigi pädevale asutusele. Nimetatud teave sisaldab ka hinnangut mõrda jäänud tuunikoguste kohta.
2. Iga liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud aruande pärast selle saamist elektroonilisel teel komisjonile. Komisjon omakorda edastab teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.
3. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõike 1 kohast tuunimõrrapüügi registreerimist ja sellest teatamist puudutavad üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 38a osutatud kontrollimenetlusega.”
14)
Artikli 29 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Kui konventsioonialas püüab harilikku tuuni mis tahes ajal rohkem kui 15 ühe liikmesriigi kalapüügilaeva, peab see liikmesriik saatma merel läbiviidava inspekteerimise ja kontrolli eesmärgil konventsioonialasse inspekteerimislaeva kogu ajavahemikuks, mil need kalapüügilaevad seal viibivad. Kõnealune kohustus loetakse täidetuks, kui mitu liikmesriiki koostöös saadavad välja ühe inspekteerimislaeva või kui konventsioonialasse on saadetud ELi inspekteerimislaev.”
15)
Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Iga liikmesriik tagab oma harilikku tuuni püüdvatel kalapüügilaevadel riikliku vaatleja kohaloleku vähemalt järgmises ulatuses:
a)
100 % püügiga tegelevatest seineritest pikkusega kuni 24 m aastal 2011;
b)
100 % püügiga tegelevatest seineritest pikkusega kuni 20 m aastal 2012;
c)
20 % püügiga tegelevatest pelaagilise püügi traaleritest (pikkusega üle 15 m);
d)
20 % püügiga tegelevatest õngepüügilaevadest (pikkusega üle 15 m);
e)
20 % püügiga tegelevatest söödalaevadest (pikkusega üle 15 m);
f)
100 % tuunimõrdadest saagi väljapüügi ajal;
g)
100 % puksiiridest.”
16)
Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Iga liikmesriik tagab ICCATi piirkondliku vaatleja kohaloleku:
a)
kõigil üle 24 m pikkustel seineritel kogu 2011. aasta püügihooaja vältel;
b)
kõigil üle 20 m pikkustel seineritel kogu 2012. aasta püügihooaja vältel;
c)
kõigil seineritel, pikkusest olenemata, kogu püügihooaja vältel alates 2013. aastast.
Punktides a, b ja c osutatud seineritel, millel ei ole ICCATi piirkondlikku vaatlejat, ei ole lubatud harilikku tuuni püüda ega tuunipüügipiirkonnas tegutseda.”;
b)
lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Kui harilik tuun püütakse välja sumbast ja müüakse värske kalana, võib väljapüüki jälgiv ICCATi piirkondlik vaatleja olla kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi kodanik.”
17)
Artikkel 32 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 32
Juurdepääs videosalvestistele
1. Iga liikmesriik tagab, et artikli 22 lõikes 6 ja artikli 24 lõikes 7 osutatud videosalvestised on ICCATi inspektoritele ja vaatlejatele kättesaadavad.
2. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et artikli 22 lõikes 6 ja artikli 24 lõikes 7 osutatud videosalvestised on liidu inspektoritele ja vaatlejatele kättesaadavad.
3. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed videosalvestise originaali asendamise, töötlemise või salvestisega manipuleerimise vältimiseks.”
18)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 33a
Inspekteerimiskavade esitamine
Liikmesriigid esitavad komisjonile oma järgmise aasta inspekteerimiskava hiljemalt iga aasta 30. septembriks. Komisjon kogub riiklikud inspekteerimiskavad kokku ja lõimib need ühisesse liiku inspekteerimiskavva, mis tuleb esitada ICCATi sekretariaadile ICCATi heakskiidu saamiseks.”
19)
Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni liidusisene kaubandus, lossimine, import, eksport, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud, kui kalaga ei ole kaasas käesolevas määruses ja määruses (EL) nr 640/2010 nõutavad täpsed, täielikud ja valideeritud dokumendid.”
20)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 38a
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee, mis on loodud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
21)
III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.
22)
VI lisa muudetakse järgmiselt:
a)
punktile 1 lisatakse järgmine alapunkt:
„q)
ümberlaadimine merel.”;
b)
punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2.
Juhul kui volitatud inspektorid täheldavad kalalaeva pardal viibimise ja inspekteerimise käigus tegevust või olukorda, mis kujutab endast lõikes 1 määratletud tõsist rikkumist, teavitavad inspektsioonilaeva lipuriigi ametivõimud viivitamata kalalaeva lipuriiki nii otse kui ka ICCATi sekretariaadi kaudu. Sellises olukorras peavad inspektorid võimaluse korral teavitama ka kalalaeva lipuriigi pädevaid asutusi sellest, milline teave esitati ICCATi sekretariaati, ja lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see viibib läheduses.
ICCATi inspektorid registreerivad teostatud inspekteerimised ja tuvastatud rikkumised kalalaeva püügipäevikus.”;
c)
punkti 3 esimeses lõigus asendatakse sõna „viivitamata” sõnadega „72 tunni jooksul”;
d)
punkt 7 asendatakse järgmisega:
„7.
Vastavalt käesoleva lisa punktis 12 kokku lepitud korrale peab laev, mida parasjagu kasutatakse riigi jurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes tuuni või selle lähiliikide püüdmiseks, peatuma, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud kalastamise ajal, mille puhul ta peatub kohe pärast kalastamise lõpetamist. Laeva kapten peab inspektori, kellel võib kaasas olla tunnistaja, pardale lubama ja võimaldama selleks kasutada laevatrappi. Kapten võimaldab inspektoril kontrollida kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente nii, nagu inspektor peab asjaomase laeva lipuriigi suhtes kehtivate ICCATi komisjoni soovituste järgimise kontrollimiseks vajalikuks, ning inspektor võib küsida mis tahes selgitusi, mida peab vajalikuks.
Inspekteerimisrühm koosneb maksimaalselt kahest ICCATi inspektorist, v.a juhul, kui olukord nõuab täiendavate inspektorite kaasamist. Abiline võib inspekteerimisrühmaga kaasas olla üksnes praktika eesmärgil.”
23)
VII lisast jäetakse välja punkt 1.
24)
Käesoleva määruse II lisas esitatud tekst lisatakse VIIIa lisana.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 13. juuni 2012