NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 478/2010,
1. juuni 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
8. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga ELi importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 27. juulil 2009 Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 60 %, ELi eriti tugeva polüesterlõnga kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ELi tootjatele, muudele teadaolevatele ELi tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele, muudele teadaolevatele seotud isikutele ning Hiina, Korea ja Taiwani esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitaja, muud ELi tootjad, Hiina, Korea ja Taiwani eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Võttes arvesse Hiina ja Korea eksportivate tootjate ja importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina ja Korea eksportivatel tootjatel ja ELi importijatel endast komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009.
(6)
Nagu märgitud allpool põhjendustes 22-27, esitasid üksteist Hiina eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koreast esitasid nõutud teabe neli eksportivat tootjat, kes olid nõus enda kaasamisega valimisse.
(7)
Koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt saadud teabe põhjal valis komisjon välja kolm Hiina eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht ELi oli suurim. Valimi moodustamisel peeti nõu kõikide asjaomaste eksportivate tootjatega, samuti nende ühenduste ja Hiina ametiasutustega, kes kiitsid selle heaks.
(8)
Koreast esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe ainult neli eksportivat tootjat. Kuna oma valmidusest koostööks andsid teada vähesed eksportivad tootjad, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
(9)
Selleks et võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid valimisse kaasatud Hiina eksportivatele tootjatele ja nendele eksportivatele tootjatele, kes seda soovisid, et taotleda individuaalset uurimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
(10)
Komisjon avaldas Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, ametiasutustele ja kaebuse esitajatele ametlikult turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(11)
Kaks eksportivat tootjat, kes jäeti valimist välja, kuna nad ei vastanud algmääruse artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotlesid vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 individuaalset dumpingumarginaali. Siiski leiti, et asjaomaste eksportivate tootjate individuaalne uurimine oleks tähendanud kohapealseid lisakontrolle ja erianalüüse ning oleks seega olnud põhjendamatult koormav ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et asjaomaste eksportivate tootjate individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta.
(12)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st neljale ELi tootjale, kümnele importijale ja 68le kasutajale.
(13)
Vastused saadi kaebuse esitanud ELi tootjatelt ja veel ühelt uurimises osalenud ELi tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja 33lt kasutajalt.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ELi huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Euroopa Liidu tootjad:
-
Brilen SA, Barbastro, Hispaania;
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburg ja temaga seotud äriühingud Performance Fibers Longlaville, Longwy, Prantsusmaa; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksamaa; Performance Fibers, Bobingen, Saksamaa; Performance Fibers, Guben, Saksamaa;
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksamaa;
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
ELi importijad:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksamaa.
Kasutajad ELis:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumeenia;
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksamaa;
-
Michelin, Clermont Ferrand, Prantsusmaa;
-
Mitas AS, Praha, Tšehhi Vabariik.
Hiina eksportivad tootjad:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing;
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., Haining;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Huzhou.
Korea eksportivad tootjad:
-
Hyosung Corporation, Seoul;
-
Kolon Industries Inc, Seoul;
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan;
-
Samyang Corporation, Seoul.
Taiwani eksportivad tootjad:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd., Taipei;
-
Shinkong Corporation, Tapei.
ELis asuvad sidusimportijad:
-
Hyosung Luxembourg S.A., Luksemburg.
Võrdlusriigi tootjad:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Uurimisperiood
(15)
Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(16)
Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
(17)
Vaatlusalusel tootel on iseloomulikud omadused ning selle kasutusalad on mitmekesised, näiteks kasutatakse vaatlusalust toodet rehvivööde, laia kanga, konveierilintide, turvaköite, võrkude ja geotekstiilide tootmisel.
(18)
Uurimise ajal väitsid teatavad isikud, et rehvide tootmisel kasutatav nn HMLS-lõng (High Modulus Low Shrinkage yarn) tuleks uurimise alt välja jätta. Nad väitsid, et HMLS-lõnga omadused ja kasutusalad on eriti tugeva polüesterlõnga omadest erinevad.
(19)
Uurimisel selgus siiski, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
2.2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et Hiinast, Koreast ja Taiwanist Euroopa Liitu eksporditud tootel, Korea, Taiwani ja Hiina eksportivate tootjate poolt (kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist) toodetud ja siseturul müüdud tootel ning liidu tootjate poolt toodetud ja siseturul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja ühesugused kasutusalad. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. VÄLJAVÕTTELINE UURING
3.1. Importijate väljavõtteline uuring
(21)
Arvestades kaebuse esitaja poolt teatatud importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette kohaldada importijate suhtes algmääruse artikli 17 lõike 1 kohast väljavõttelist uuringut. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
3.2. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(22)
Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring dumpingu kindlaksmääramiseks.
(23)
Et komisjon saaks otsustada väljavõttelise uuringu vajalikkuse üle ning positiivse otsuse korral moodustada valimi, paluti Hiina eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiteave ekspordi ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõikide vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müümisega tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad.
(24)
Representatiivse valimi moodustamise suhtes peeti nõu Hiina ametiasutuste ja tootjate ühendustega (nt Hiina tekstiilide ekspordi- ja impordiküsimustega tegelev kaubanduskoda).
3.2.1. Koostööd tegevate eksportivate tootjate eelvalik
(25)
Üksteist eksportivat tootjat, k.a seotud äriühingute rühmad Hiinas, teatasid endast ja esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul. Nad kõik kinnitasid, et eksportisid uurimisperioodil vaatlusalust toodet ELi ning väljendasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda. Seega arvati kõnealused üksteist eksportivat tootjat uurimisega seoses koostööd tegevate äriühingute hulka (edaspidi „koostööd tegevad eksportivad tootjad”).
(26)
Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud tähtaja jooksul või ei esitanud nõutud teavet ettenähtud aja jooksul, loeti uurimise raames koostööst keeldunuks. Võrreldes Eurostati impordiandmeid ning põhjenduses 25 viidatud äriühingute poolt uurimisperioodi osas esitatud andmeid vaatlusaluse toote ELi eksporditud mahtude kohta, võib eksportivate Hiina tootjate koostöötaset lugeda väga kõrgeks, nagu on osutatud ka allpool põhjenduses 73.
3.2.2. Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine
(27)
Komisjon koostas valimi algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, lähtudes eriti tugeva polüesterlõnga suurimast tüüpilisest ELi suunatud ekspordimahust, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut või sidusettevõtete rühma, kelle toodang moodustas rohkem kui 65 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 peeti valimi moodustamisel nõu kõikide asjaomaste eksportivate tootjatega, samuti nende ühenduste ja Hiina ametiasutustega, kes kiitsid selle heaks.
3.3. Individuaalne uurimine
(28)
Kaks eksportivat tootjat, kes jäeti valimist välja, kuna nad ei vastanud algmääruse artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotlesid vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramist.
(29)
Nagu märgitud eespool põhjenduses 27, piirduti valimi moodustamisel mõistliku arvu äriühingutega, keda on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Äriühingud, keda uuriti võimaliku dumpingu kindlakstegemiseks asjaomastes riikides, on loetletud eespool põhjenduses 14. Arvestades kontrollkäikude arvu, mida oleks pidanud tegema kõnealuste Hiina äriühingute valdustesse, et kontrollida nende turumajandusliku kohtlemise taotluste põhjendatust ja küsimustike vastuseid, jõuti järeldusele, et individuaalne uurimine oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist.
(30)
Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et kahte individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta.
4. DUMPING
4.1. Üldine metoodika
(31)
Allpool kirjeldatud üldmetoodikat on kohaldatud kõikide Korea ja Taiwani eksportivate tootjate suhtes, Hiina eksportiva tootja suhtes, kelle puhul rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist, ning võttes arvesse võrdlusriigi põhimõtet, ka kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suhtes, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist ei rakendata. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel käesoleva uurimisega hõlmatud iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on igale eksportivale riigile eriomane.
4.1.1. Normaalväärtus
(32)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas iga eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem kogu tema vastavast eksportmüügist ELi.
(33)
Seejärel tegi komisjon kindlaks selliste üldiselt tüüpilise müügiga äriühingute poolt omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ELi ekspordiks müüdud tooteliikidega.
(34)
Iga tooteliigi puhul, mida asjaomased eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mille suhtes tuvastati, et see on otseselt võrreldav tooteliigiga, mida müüdi ekspordiks ELi, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi müügi maht siseturul sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % või rohkem ELi ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(35)
Seejärel uuris komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(36)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(37)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(38)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(39)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(40)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
4.1.2. Ekspordihind
(41)
Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(42)
Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Kõnealustel juhtudel korrigeeriti hindu, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Sidusimportijate puhul lähtuti nende müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramisel lähtuti kasumist, mida uurimise käigus saadud andmete alusel sai vaatlusaluse toote sõltumatu importija.
4.1.3. Võrdlus
(43)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.
(44)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.
4.1.4. Dumpingumarginaal
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.
4.2. Hiina
4.2.1. Turumajandusliku kohtlemise hinnang
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote impordi suhtes läbiviidavas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
(47)
Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:
1)
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5)
valuutat konverteeritakse turukursiga.
(48)
Kõik valimisse kaasatud äriühingud taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(49)
Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise saamiseks.
(50)
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ei vastanud esimesele, teisele ega kolmandale tingimusele. Esiteks ei suutnud ta tõendada, et tegi oma otsused lähtuvalt turutingimustest ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta, sest tema müügitegevuses esines piiranguid, näiteks kohustus müüa teatav kogus vaatlusalust toodet siseturul. Teiseks ei suutnud ta tõendada, et tema raamatupidamisdokumente oli auditeeritud kooskõlas IASiga. Uurimisel osutati paljudele vastuoludele ja puudustele taotleja raamatupidamisarvestuses ning tehti kindlaks teatavad IASi põhimõtete rikkumised. Lisaks avastati mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi maakasutusõiguse ebaõige hindamise näol.
(51)
Teine valimisse kaasatud eksportiv tootja ei suutnud tõendada esimese ja kolmanda tingimuse täitmist. Ta ei suutnud tõendada, et tegi oma otsused lähtuvalt turutingimustest ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta, sest tema müügitegevuses esines piiranguid, mis olid sarnased põhjenduses 50 kirjeldatud piirangutega, ning vaatamata riigi sertifikaadile selgus, et osa kapitali oli üle kandmata. Lisaks esines mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi maakasutusõiguse ebaõige hindamise näol.
(52)
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
4.2.2. Individuaalne kohtlemine
(53)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
(54)
Viitamise hõlbustamiseks on need tingimused allpool esitatud:
1)
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2)
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3)
enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4)
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5)
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(55)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.
(56)
Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Võrdlusriik
(57)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(58)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriike (edaspidi „USA”). Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.
(59)
Paljud huvitatud isikud esitasid sellele ettepanekule vastuväiteid ja soovitasid valida võrdlusriigiks Taiwani või Korea, mis sobivad nende arvates paremini. Esitati järgmised argumendid:
a)
USAs kasutatav tootmisprotsess ja hinnad erinevad märkimisväärselt Hiina omadest, sest USAs kasutatavad seadmed on vanad ja aegunud, samas kui enamik Hiina tootjaid kasutab kaasaegseid seadmeid ning uusimat tehnoloogiat. Enamik Hiina, Taiwani ja Korea eksportivatest tootjatest kasutavad kaasaegset üheastmelist tootmistehnoloogiat, mistõttu nad on USA konkurentidest efektiivsemad;
b)
asjaolu, et Taiwani ja Korea eksportijate puhul kahtlustatakse dumpingut, on võrdlusriigi valikul ebaoluline;
c)
kaebuse esitajatel on sidusettevõtted USAs ning normaalväärtuse arvutamine lähtuvalt kõnealuste sidusettevõtete esitatud teabest ei ole sobilik;
d)
USA konkurentsitingimused on Hiina omadest erinevad. USA turul valitseb praktiliselt ühe tootja monopol, samas kui Taiwanis ja Koreas on sarnaselt Hiinaga palju kohalikke tootjaid.
(60)
Komisjon vaatas esitatud märkused läbi ja tunnistas, et võrdlusriigi valiku seisukohast olid need üldiselt põhjendatud. Seejärel uuriti, kas Hiina jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramisel saaks Taiwanit või Koread kasutada kolmanda turumajandusriigina.
(61)
Uurimisel selgus, et Taiwani puhul oli lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem. Märgiti, et Taiwani eksportivad tootjad on Hiinas esindatud sidustootjate kaudu ning tegutsevad sarnastel tingimustel mõlemas riigis.
(62)
Sellest lähtuvalt otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt Taiwan võrdlusriigina sobivam.
(63)
Pärast Taiwani valimist võrdlusriigiks arvutati normaalväärtus Taiwani koostööd teinud eksportivate tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel. Normaalväärtus põhines Taiwani siseturul müüdud võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavatel hindadel tingimusel, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Mitme eksporditud tooteliigi puhul oli kõnealune tingimus täidetud.
4.2.4. Normaalväärtus
4.2.4.1. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kelle võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(64)
Enamiku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, leiti, et omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Hiina siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(65)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada põhjenduse 40 kohaselt.
4.2.4.2. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist
(66)
Nagu on märgitud põhjendustes 57-63, määrati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (käesoleval juhul Taiwan) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(67)
Muude eksporditud tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud Taiwanis toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida Taiwani tootjad ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Normaalväärtus arvutati põhjenduse 40 kohaselt.
4.2.5. Ekspordihind
(68)
Valimisse kaasatud kolme eksportiva tootja kogu vaatlusaluse toote müük ELi turul toimus otse sõltumatutele klientidele Euroopa Liidus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal
4.2.6. Võrdlus
(69)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes, allahindlustes, hinnavähendites ja kaudsetes maksudes.
4.2.7. Dumpingumarginaal
4.2.7.1. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad
(70)
Valimisse kaasatud äriühingute puhul võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.
(71)
Sellest lähtuvalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
7,7 %
4.2.7.2. Muud koostööd tegevad eksportivad tootjad
(72)
Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Dumpingumarginaali arvutamisel lähtuti valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud marginaalist, kusjuures arvesse ei võetud eksportivat tootjat, kelle dumpingumarginaal oli null. Nii saadi valimist väljajäetud äriühingute esialgseks dumpingumarginaaliks 8,9 %.
(73)
Kõikide muude Hiina eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Kõikide koostööd tegevate eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu võrreldi Eurostati impordistatistika kohaselt Hiinast pärit impordi kogumahuga. Koostööprotsendiks saadi 100 %. Seda arvesse võttes leiti, et koostöötase on kõrge ning peeti sobivaks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on võrdne valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele määratud kõrgeima dumpingumarginaaliga.
(74)
Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normaalväärtus
(75)
Kõigi nelja uuritud äriühingu poolt ELi eksporditavate tooteliikide omamaise müügi puhul leiti, et enamasti toimus müük tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Korea siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(76)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Kõigi nelja uuritud äriühingu puhul oli tooteliike, mille omamaised müügikogused ei olnud tüüpilised, või mida ei müüdud siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealustel juhtudel arvutati normaalväärtus põhjenduse 40 kohaselt.
4.3.2. Ekspordihind
(77)
Üks eksportiv tootja müüs osa eksporditud kaubast otse ELis asuvale sidusimportijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 arvutati ekspordihind tuginedes hinnale, millega tooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ning lähtudes põhjenduses 42 kirjeldatud metoodikast.
(78)
Vaatlusaluse toote puhul toimus kõnealuse eksportiva tootja ülejäänud eksportmüük ja kolme ülejäänud eksportiva tootja eksportmüük otse sõltumatule kliendile ELis. Selle müügi puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
4.3.3. Võrdlus
(79)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.
(80)
Kõik neli uuritud äriühingut taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud kohandust põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid neid ei makstud või saadi need tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks ELi.
(81)
Taotlust peeti põhjendamatuks, sest ükski neljast äriühingust ei suutnud tõendada, et äriühingutele tagastatud impordimaksud olid seotud vaatlusaluse toote ekspordiga ELi.
4.3.4. Dumpingumarginaal
(82)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(83)
Sellest lähtuvalt leiti, et kõikide asjaomaste Korea eksportivate tootjate dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ELi tollipiiril ilma tollimakse tasumata on väiksemad, kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 kehtestatud 2 % miinimumlävi.
(84)
Tuleb märkida, et vastavalt Eurostati impordiandmetele moodustab kõnealuse nelja Korea eksportiva tootja eksport kogu Koreast pärit ekspordi. Seega jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Koreast pärit impordi suhtes ei ole põhjendatud.
(85)
Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Korea suhtes.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normaalväärtus
(86)
Kahe uuritud äriühingu poolt ELi eksporditavate tooteliikide omamaise müügi puhul leiti, et enamasti toimus müük tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Taiwani siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(87)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Mõlema uuritud äriühingu puhul oli tooteliike, mille omamaised müügikogused ei olnud tüüpilised, või mida ei müüdud siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealustel juhtudel arvutati normaalväärtus põhjenduse 40 kohaselt.
4.4.2. Ekspordihind
(88)
Kahe koostööd teinud eksportiva tootja kogu vaatlusaluse toote müük Euroopa Liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele ELis. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
4.4.3. Võrdlus
(89)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites.
4.4.4. Dumpingumarginaal
(90)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(91)
Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, olid järgmised:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
miinimumväärtus
(92)
Taiwanist pärit ekspordi kohta tuleb märkida, et vastavalt Eurostati impordiandmetele moodustab kõnealuse kahe koostööd teinud Taiwani eksportiva tootja eksport kogu kõnealusest riigist pärit ekspordi. Määrati kindlaks Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal. Leiti, et üleriigiline dumpingumarginaal on väiksem, kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud 2 % miinimumväärtus. Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Taiwanist pärit impordi suhtes ei ole põhjendatud.
(93)
Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Taiwani suhtes.
5. EUROOPA LIIDU TOOTMISHARU
5.1. Euroopa Liidu toodang
(94)
ELi toodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet ELi tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid.
(95)
Selle alusel oli ELi kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 121 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud ELi tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Kuna puudus muu teave, kasutati ELi kogutootmise ja -tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate puhul kaebuses osutatud andmeid. Tootjad, kes endast teada ei andnud, tootsid uurimisperioodil ligikaudu 22 % ELi kogutoodangust. Ükski teadaolev ELi tootja ei olnud käesoleva uurimise algatamise suhtes erapooletu või selle vastu.
(96)
Kaebuse esitamist toetanud ELi tootjate toodangumaht uurimisperioodil oli 94 000 tonni, mis moodustas ligikaudu 78 % ELi hinnangulisest toodangumahust.
5.2. ELi tootmisharu mõiste
(97)
Nagu on märgitud põhjenduses 96, selgus uurimisel, et need ELi tootjad, kes toetasid kaebust ja soovisid uurimises koostööd teha, tootsid uurimisperioodil ligikaudu 78 % ELi kogutoodangust. Need tootjad moodustavad seega ELi tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
6. KAHJU
6.1. ELi tarbimine
(98)
ELi tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist ELi turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulise müügi kogumahust.
(99)
Nagu märgitud põhjenduses 95, puudus muu teave endast mitte teada andnud tootjate eriti tugeva polüesterlõnga toodangu ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil ning seega kasutati nende tootjate kohta kaebuses esitatud teavet.
Tabel 1
ELi tarbimine
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
(100)
Kokkuvõttes vähenes ELi tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Leiti, et aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine 20 %, kuid seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes see 22 %. Tarbimislangus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, eriti aga 2008. aasta teisel poolel, oli seotud majanduskriisist tingitud nõudluse vähenemisega.
6.2. Import asjaomastest riikidest ELi
6.2.1. Kumulatiivne hinnang asjaomastest riikidest pärit impordi mõjudele
(101)
Komisjon uuris, kas vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga importi vaja hinnata kumulatiivselt.
(102)
Nagu eespool märgitud, tehti Taiwanist ja Koreast pärit impordi puhul esialgne otsus, et uurimisperioodil ei toimunud kummastki riigist pärit import dumpinguhinnaga.
(103)
Seega jõuti esialgsele järeldusele, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi mõju ei pea hindama kumulatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga.
6.2.2. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
(104)
Tuleb märkida, et ühe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei müü oma tooteid ELis dumpinguhindadega. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse dumpinguhindadega impordi arengut ELi turul.
(105)
Et vältida kõnealuse tootja tundliku äriteabe avaldamist, leiti, et üldsusele kättesaadavat teavet, näiteks Eurostati andmeid, ei ole konfidentsiaalsuse huvides asjakohane avaldada ilma selle eksportija andmeteta, kes ei müünud oma tooteid ELi turul dumpinguhinnaga.
(106)
Seetõttu sisaldab allpool esitatud esimene tabel Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga koguimporti ning teises tabelis on esitatud indekseeritud andmed dumpinguhinnaga impordi kohta ELi turul vaatlusalusel perioodil.
Tabel 2a
Hiinast pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Turuosa
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Hind (eurot/tonn)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Allikas:Eurostat.
(107)
On märkimisväärne, et vaatlusalusel perioodil kolmekordistus Hiinast pärit impordi kogumaht, kuid samas vähenes impordi keskmine hind 17 %. Selle tulemusena suurenes oluliselt Hiina turuosa - 7,3 %-lt 2005. aastal 23,6 %-ni uurimisperioodil. Uurimisel selgus, et isegi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui tarbimine vähenes 22 %, suurenes Hiinast pärit impordi maht 15 %, mistõttu tema turuosa kasvas 7,7 protsendipunkti.
6.2.2.1. Dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
Tabel 2b
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
Indeks
100
240
582
728
714
Turuosa
Indeks
100
227
485
667
768
Hind (eurot/tonn)
Indeks
100
67
61
63
61
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.
(108)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sellega seoses suurenes tema turuosa rohkem kui seitse korda. Lisaks selgus uurimisel, et vaatamata tarbimise vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, suurenes uurimisperioodil oluliselt dumpinguhinnaga impordi turuosa.
(109)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind vähenes vaadeldaval perioodil 39 % ning sellega kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine uurimisperioodil, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 112.
6.2.2.2. Hindade allalöömine
(110)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate Hiinast pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(111)
Hiina eksportijate koostöövalmidus oli suur ning hõlmas 69 % uurimisperioodil Hiinast ELi suunatud ekspordi kogumahust. Võttes arvesse asjaolu, et ühe Hiina eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei müü oma tooteid ELi turul dumpinguhindadega, ei võetud kõnealuse äriühingu importi hindade allalöömise analüüsis arvesse.
(112)
Võrdlusest selgus, et uurimisperioodil põhjustas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul ELi tootmisharu hindade allalöömise 24,2 % võrra.
6.3. ELi tootmisharu majanduslik olukord
6.3.1. Sissejuhatavad märkused
(113)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni.
6.3.2. Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Tootmisvõimsus (tonnides)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Tootmisvõimsuse rakendusaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Allikas: küsimustike vastused.
(114)
Nagu tabelis näidatud, vähenes ELi tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 36 %. Tuleb märkida, et kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine ELis 20 %, jäi ELi tootmisharu toodang sel perioodil samaks ning vähenes oluliselt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel koos liidu tarbimise vähenemisega.
(115)
Uurimisperioodil vähenes ELi tootmisharu tootmisvõimsus ligikaudu 144 000 tonnini. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 91 %-lt 2005. aastal 65 %-ni uurimisperioodil. Põhiline langus toimus ajavahemikus 2007. aastast uurimisperioodini.
6.3.3. Müügimaht ja turuosa
(116)
Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Turuosa
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Allikas: küsimustike vastused.
(117)
Kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine ELis 20 %, kasvas ELi tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatule kliendile ELi turul vaid 4 %. See tähendab, et sel perioodil ei saanud ELi tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Veelgi enam, kui vaatlusaluse perioodi ülejäänud aastatel vähenes tarbimine ELis 22 %, siis ELi tootmisharu müügimaht vähenes isegi rohkem - 31 %. Seega vähenes ELi tootmisharu müügimaht pidevalt ja märkimisväärselt ning vaatlusalusel perioodil vähenes 11,9 protsendipunkti võrra ka turuosa.
6.3.4. ELi tootmisharu keskmine ühikuhind
(118)
ELi tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Põhiline langus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, samal ajal suurenes järsult Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import. Seega pidi ELi tootmisharu tooraine hinnatõusust hoolimata eelkõige uurimisperioodil oma müügihinda langetama.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Allikas: küsimustike vastused.
(119)
Selgus, et ELi tootmisharu keskmised tootmiskulud kasvasid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, eelkõige seetõttu, et tõusis eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o PET-laastude hind. Aastatel 2005-2008 tõusis PET-laastude keskmine hind 12 % ning langes seejärel 2005. aasta tasemele. Samas oli ELi tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madala, et seista vastu madala dumpinguhinnaga impordile. Seega olid ELi tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt väiksemad kui tootmisharu kulud.
6.3.5. Varud
(120)
Varude osakaal tootmismahust oli uurimisperioodil ligikaudu 15 %. ELi tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 9 %, seda eelkõige 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Selline varude vähenemine võib aga viidata sellele, et kavas on tegevust koomale tõmmata ja ELi tootmisharu vähendada.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Varud (tonnides)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Allikas: küsimustike vastused.
6.3.6. Tööhõive, töötasud ja tootlikkus
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Tööjõukulu (eurot/täistööaja ekvivalent)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Tootlikkus (ühikut/täistööaja ekvivalent)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Allikas: küsimustike vastused.
(121)
Seoses ELi tootmisharu vähenemisega on töötajate arv vaatlusalusel perioodil vähenenud 23 %. Tootlikkuse vähenemist tuleb vaadelda tootmise üldise vähenemise valguses, sest pärast töötajate arvu vähenemist väheneb teatava aja pärast ka tootmine. Tööjõukulude osas toimus vaatlusalusel perioodil väike 6 %-ne tõus.
6.3.7. Kulutasuvus, rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Kasumlikkus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Rahavood (tuhandetes eurodes)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeeringutasuvus
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Allikas: küsimustike vastused.
(122)
ELi tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil vähenes ELi tootmisharu kasumlikkus oluliselt, kui 2005. aastal saadi 3 % tulu, siis uurimisperioodil langeti 13,3 % kahjumisse. Vaatamata asjaolule, et aastatel 2005-2007 kulges tarbimine ELis tõusvas joones, ei saanud ELi tootmisharu Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordist tingituna soodsast arengust kasu.
(123)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti kulutasuvuse arengut. Vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood oluliselt. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul ilmnes samasugune negatiivne areng, mis on kooskõlas ELi tootmisharu negatiivsete tulemustega vaatlusalusel perioodil.
(124)
Eelnevast tulenevalt halvenes ka ELi tootmisharu investeerimisvõime, sest vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood märkimisväärselt. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 89 %.
6.3.8. Kasv
(125)
Kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine 20 %, suutis ELi tootmisharu suurendada oma müügimahtu vaid 4 %, seega ei saanud ta kasu tarbimise kasvust ELis. Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et ELi tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (29 %) kui ELi tarbimine (7 %). Seetõttu vähenes ELi tootmisharu turuosa samal ajal 12 protsendipunkti võrra.
6.3.9. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(126)
Hiina dumpingumarginaal, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületab miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
6.4. Järeldus kahju kohta
(127)
Uurimise käigus selgus, et enamik näitajaid, nagu tootmine (- 36 %), tootmisvõimsuse kasutamine (- 28 %), müügi maht ELi turul sõltumatule kliendile (- 29 %), turuosa (- 12 protsendipunkti) ja tootlikkus (- 16 %), halvenesid vaatlusalusel perioodil. Lisaks halvenesid oluliselt ka ELi tootmisharu finantstulemustega seotud näitajad nagu rahavoog (- 241 %) ja kulutasuvus (- 16,3 protsendipunkti). See tähendab, et eelkõige uurimisperioodil vähenes ka ELi tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali.
(128)
Selgus, et peamiselt toimus vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui vaatamata tarbimise märkimisväärsele vähenemisele ELis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ELi turul endiselt suur ning põhjustas ELi tootmisharu hindade vähenemise uurimisperioodil rohkem kui 24 %.
(129)
Samuti selgus uurimisel, et tingituna peamise tooraine hinna järsust tõusust, saavutasid ELi tootmisharu tootmiskulud kõrgeima taseme 2008. aastal. Uurimisperioodil suutis ELi tootmisharu hoida oma tootmiskulusid kontrolli all, eelkõige seoses tootlikkuse suurendamiseks tehtud jõupingutusega ning PET-laastude hinna vähenemisega, mis toimus peamiselt uurimisperioodi teisel poolel. Võttes arvesse olulist hinna allalöömist Hiina eksportijate poolt uurimisperioodil, ei olnud ELi tootmisharu võimeline suurendama oma müügihinda sellise tasemeni, mis kataks tootmisharu kulusid. Sellega kaasnes finantsolukorra märgatav halvenemine uurimisperioodi ajal.
(130)
Eelöeldut arvestades järeldati, et ELi tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Sissejuhatus
(131)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ELi tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ELi tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
7.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(132)
Uurimisel selgus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiinast pärit impordi osa ELi turul rohkem kui seitse korda. Lisaks selgus, et ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini, kui tarbimine ELis vähenes ligikaudu 15 %, jäi Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht samale tasemele ning selle turuosa isegi suurenes 15 %.
(133)
Vaatlusalusel perioodil seisis ELi tootmisaru silmitsi oma müügimahu märkimisväärse vähenemisega (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-ni, ligikaudu 12 protsendipunkti. Ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ELi tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal, vaatamata nõudluse vähenemisele ELi turul, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.
(134)
Dumpinguhinnaga impordi hind vähenes vaatlusalusel perioodil 39 % ning see lõi drastiliselt alla ka ELi tootmisharu hinnataseme ELi turul. Sellest tulenevalt ei saanud ELi tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud eelpool põhjenduses 122, vähenes ELi tootmisharu müügi kulutasuvus ELi turul 3 %st kasumist 2005. aastal 13,3 % kahjumini uurimisperioodil.
(135)
Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu.
(136)
Seega jõuti järeldusele, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ELi turul ei saanud ELi tootmisharu kohandada oma müügihindu vastavalt tooraine hindade kasvule, eriti 2008. aastal, kui PET-laastude hind saavutas kõrgeima taseme. See selgitab ka ELi tootmisharu turuosa ja kulutasuvuse vähenemist.
(137)
Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel oli oluline negatiivne mõju ELi tootmisharu majandusolukorrale.
7.3. Muude tegurite mõju
7.3.1. Nõudluse muutumine ELi turul
(138)
Nagu märgiti põhjenduses 100, suurenes eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine kõigepealt aastatel 2005-2007 ning vähenes seejärel 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil kaotas ELi tootmisharu olulise osa oma turust. Kuigi ei saa välistada, et 2008. aastast uurimisperioodini toimunud negatiivne muutus ELi tarbimises võis mõjutada negatiivselt ELi tootmisharu olukorda, väärib märkimist, et Hiina eksportijad suutsid samal ajal oma turuosa suurendada. Sellest tulenevalt leiti, et ELi tootmisharu majandusliku olukorra halvenemist ei saa põhjendada nõudluse vähenemisega, vaid see on peamiselt tingitud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi järsust suurenemisest ning hinna allalöömisest Hiina eksportijate poolt.
7.3.2. Tooraine hind
(139)
Tooraine, peamiselt PET-laastude, hind kasvas aastatel 2005-2008 järsult, langes seejärel uurimisperioodi teisel poolel ja jõudis uurimisperioodi lõpul 2005. aasta tasemele.
(140)
Uurimine kinnitas, et ELi tootmisharu tootmiskulud eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel järgisid tooraine hinnaga sama suundumust ning suurenesid vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. Turul, kus on olemas tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ehk kus puudub kahjustav dumping, võib eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade muutumist. Vaadeldaval juhul seda ei juhtunud. Selleks et konkureerida Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, oli ELi tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madala ning sellega kaasnes kasumlikkuse märkimisväärne vähenemine. Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et hinna allalöömine Hiina eksportijate poolt alandas hindu ELi turul ning ei võimaldanud ELi tootmisharul tõsta müügihinda oma kulude katmiseks.
7.3.3. ELi tootmisharu enda tarbeks tootmine
(141)
Uurimisel selgus, et ainult üks koostööd teinud ELi tootja oli vertikaalselt integreeritud ning tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangut kasutati järgtööstuses lisandväärtusega toodete tootmiseks. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi järgmise etapi toodetega seotud tootmisprobleemi. Vaatlusalusel perioodil oli tootmine tootmisharu enda tarbeks stabiilne ning moodustas ligikaudu 7 % toodangu mahust.
(142)
Sellest lähtuvalt leiti, et ELi tootmisharu enda tarbeks tootmine ei aidanud kaasa tootmisharu finantsolukorra halvenemisele uurimisperioodil.
7.3.4. ELi tootmisharu eksport
(143)
Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsimisel keskenduti ELi tootmisharu olukorrale ELi turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju. Analüüsist selgus, et ELi tootmisharu eksportmüük sõltumatutele klientidele jäi uurimisperioodi jooksul tagasihoidlikule tasemele (ligikaudu 3 %). Eksportmüügi mahu vähenemist ligikaudu 18 000 tonnilt 2005. aastal ligikaudu 7 000 tonnini uurimisperioodil võib selgitada sama perioodi vältel toimunud tootmise vähenemisega. Ekspordihind oli siiski kõrgem hinnast, mida ELi tootmisharu küsis klientidelt ELi turul. Seega jõuti järeldusele, et ekspordimahu vähenemine ei selgita ELi tootmisharu kantud kahju määra, eelkõige aga uurimisperioodil toimunud kulutasuvuse märkimisväärset langust.
7.3.5. Import muudest kolmandatest riikidest
(144)
Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2005. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine:
Tabel 9
Muud kolmandad riigid
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Turuosa
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Hind (eurot/tonn)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Allikas: Eurostat.
(145)
Muud olulisemad kolmandad riigid, kes ekspordivad ELi eriti tugevat polüesterlõnga, on Šveits, Valgevene, Jaapan ja Tai. Nagu eespool olevast tabelist selgub, on nendest riikidest pärit impordi kogumaht ELi tarbimisega võrreldes pigem väike ning vaatlusalusel perioodil vähenes see 45 %. Uurimisperioodil oli keskmine impordihind stabiilne ja suhteliselt kõrge.
(146)
Eelöeldu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ELi tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
7.3.6. Koreast ja Taiwanist pärit import
(147)
Nagu eespool märgitud, tehti Taiwanist ja Koreast pärit impordi puhul esialgne otsus, et uurimisperioodil ei toimunud kummastki riigist pärit impordi müük dumpinguhinnaga. Kõnealused impordiandmed on esitatud järgnevalt tabelites 10 ja 11.
Tabel 10
Koreast pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Turuosa
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Hind (eurot/tonn)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Allikas:Eurostat.
(148)
Tabelist selgub, et Koreast pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil üldjoontes tarbimisega sarnaselt. Impordi maht suurenes 17 542 tonnilt 2005. aastal 24 580 tonnini uurimisperioodil. See viis Korea turuosa suurenemiseni 7,9 %-lt 2005. aastal 11,9 %-ni uurimisperioodil. Samas on märkimisväärne, et ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes impordi maht oluliselt.
(149)
Samuti on märkimisväärne, et kuigi vaatlusalusel perioodil vähenes Koreast pärit impordi keskmine hind 15 %, oli see siiski kõrgem, kui Hiinast pärit impordi keskmine hind samal perioodil.
Tabel 11
Taiwanist pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Turuosa
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Hind (eurot/tonn)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Allikas: Eurostat.
(150)
Taiwanist pärit import suurenes 7 343 tonnilt 2005. aastal 8 163 tonnini uurimisperioodil, seega 11 %. Samal ajal suurenes Taiwani turuosa 3,3 %-lt 2005. aastal 4 %-ni uurimisperioodil. Sarnaselt Koreast pärit impordiga vähenes ka Taiwanist pärit impordi maht olulisel määral ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(151)
Taiwanist pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kuid oli siiski märkimisväärselt kõrgem, kui Hiinast pärit impordi keskmine hind samal perioodil.
(152)
Eespool öeldut silmas pidades ei saa välistada, et Koreast ja Taiwanist pärit import võis teataval määral kaasa aidata ELi tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. Siiski ei olnud impordi maht ja hind uurimisperioodil sellisel tasemel, et kõrvaldada ELi tootmisharule tekitatud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahelist põhjuslikku seost.
7.3.7. Muud ELi tootjad
(153)
Analüüsides andmeid ELi turu kohta ilmnes, et teistegi ELi tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil ei suurenenud. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi konkreetset probleemi seoses ELi tootjate vahelise konkurentsiga või seoses mõne muu kaubandust moonutava asjaoluga, millega võiks seletada tuvastatud olulist kahju ELi tootmisharule.
(154)
Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et tootjad, keda ELi tootmisharu määratlus ei hõlma, ei aidanud kaasa ELi tootmisharu kantud kahju tekkimisele.
7.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(155)
Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis oli madalam kui ELi tootmisharu küsitud hind ELi turul samasuguste tooteliikide puhul.
(156)
Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samaaegselt nõudluse üldise kasvuga ELis ajavahemikul 2005-2007 ning samuti ELi tootmisharu turuosa vähenemisega samal perioodil. Lisaks suutsid Hiina eksportijad ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodini, kui nõudlus ELi turul vähenes, oma turuosa suurendada. Samal ajal täheldati ELi tootmisharu turuosa vähenemist ja tema majandusolukorra peamiste näitajate halvenemist. Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga eksport suurenes järsult vaatlusalusel perioodil ning lõi pidevalt alla ELi tootmisharu hindu, mis viis ELi tootmisharu kulutasuvuse vähenemiseni 16 protsendipunkti võrra ning põhjustas uurimisperioodil suurt kahju.
(157)
Muude selliste teadaolevate tegurite uurimisel, mis oleks võinud kahjustada ELi tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ELi tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
(158)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt ELi tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas ELi tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
8. LIIDU HUVID
8.1. Sissejuhatavad märkused
(159)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ELi huvides. ELi huvide analüüs põhines kõikide huvide, kaasa arvatud ELi tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
8.2. Euroopa Liidu tootmisharu
(160)
Euroopa Liidu tootmisharu hõlmab nelja ELi eri liikmesriikides asuvat tootjat, kes annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 1 300 inimesele.
(161)
ELi tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et vaatlusalusel perioodil muutusid kõik kahjunäitajad negatiivses suunas. Mõju oli suur eelkõige ELi tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu rahavoog, investeeringutasuvus ja kulutasuvus. Meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ELi tootmisharus vägagi tõenäoline.
(162)
Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ELi turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ning võimaldab ELi tootmisharul viia eriti tugeva polüesterlõnga hind vastavusse koostisosadega seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisega oleks ELi tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja kulutasuvusele.
(163)
Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile oleks ELi tootmisharu huvides.
8.3. Importijad
(164)
Küsimustikud saadeti kümnele ELi importijale. Uurimisel tegid koostööd vaid kaks importijat, üks Saksamaalt ja teine Hispaaniast, kelle import moodustab vastavalt 15,4 % ja 0,2 % Hiinast pärit koguimpordist. Esimese importija puhul selgus uurimisel, et ta importis ainult Hiinast ning peaaegu kogu käive oli seotud vaatlusaluse tootega. Halvimal juhul väheneb 9 %-lise dumpinguvastase tollimaksu korral äriühingu kulutasuvus märkimisväärselt ning äriühing hakkab kahju tootma. Siiski leiti, et võttes arvesse tema tugevat positsiooni teatavate suurtarbijate hulgas, peaks äriühing suutma vähemalt osa suurenenud kuludest üle kanda oma tarbijatele. Lisaks võib ta vähemalt pikas perspektiivis kasutada muid tarneallikaid. Teise importija puhul moodustas vaatlusalune toode vaid väikese osa tema äritegevusest (0-5 %) ning seepärast oleks kavandatavate meetmete mis tahes negatiivne mõju tõenäoliselt tähtsusetu.
(165)
Lähtudes olemasolevast teabest jõuti järeldusele, et kuigi ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel oleks negatiivne mõju ühele eespool mainitud importijale, peaks ta suutma vähemalt osa suurenenud kuludest üle kanda oma tarbijatele ja/või kasutada muid tarneallikaid. Seega ei tohiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel olla importijatele märkimisväärset üldist negatiivset mõju.
8.4. Kasutajad
(166)
Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Koostööd teinud kasutajad hõlmasid 25 % Hiinast pärit koguimpordist. Kõnealused äriühingud asuvad Euroopa Liidu eri paigus ning on seotud mitmete tootmisharudega, nagu rehvide tootmine, autotööstus, köietootmine ja tööstuslikud rakendused.
(167)
Selguse huvides ning võttes arvesse, et ajutiste meetmete rakendamine mõjutab kasutajaid erinevalt sõltuvalt nende tegevusvaldkonnast, rühmitati kasutajad meetmete mõju analüüsimiseks vastavalt tootmisharule nagu allpool kirjeldatud.
(168)
Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Rehvitootjate esitatud andmete põhjal moodustas eriti tugev polüesterlõng rehvide tootmiskuludest suhteliselt väikese osa, keskmiselt alla 1 %, ning selle keskmine kasumlikkus rehvitootmises oli ligikaudu 2 %. Ükski koostööd teinud kasutaja ei importinud vaatlusalust toodet Hiinast. Seega otsustati, et ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral ei mõjuta Hiinast pärit impordile kehtestatavad meetmed kõnealuseid kasutajaid. Lisaks on tootmisharu nende kasutajate jaoks, kes impordivad vaatlusalust toodet Hiinast, olemas palju alternatiivseid tarneallikaid.
(169)
Autotööstusega seotud kasutajatelt (enamasti turvaööde ja -patjade tootjad) saadi küsimustikule kuus vastust. Kõnealused kuus äriühingut hõlmasid uurimisperioodil 5 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist. Selgus, et keskmiselt moodustas toodang, mille valmistamisel kasutati eriti tugevat polüesterlõnga, vähem kui 4 % kõnealuste äriühingute kogukäibest ning selle keskmine kasumlikkus oli ligikaudu 3 %. Seega leiti, et kõnealused kuus äriühingut ostsid eriti tugevat polüesterlõnga enamasti ELi tootjatelt ning ainult 11 % ostetud polüesterlõngast oli pärit Hiinast. Seega ei mõjuta ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes autotööstust ilmselt märkimisväärselt, sest äriühingud on kasumlikud ja Hiina ei ole nende peamine tarneallikas.
(170)
Kolm vastust küsimustikele saadi köietootjatelt, kes hõlmasid vähem kui 1 % Hiinast pärit impordist uurimisperioodil. Eriti tugev polüesterlõng moodustas 18 % kõnealuste äriühingute äritegevusest ning keskmine kasumimarginaal uurimisperioodil oli ligikaudu 8 %. Seega otsustati, et Hiinast pärit impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine vähendab kõnealuste äriühingute kasumimarginaali vaid vähesel määral. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil oli suurem osa (66 %) impordist pärit Hiinast ning 20 % Koreast. Seega ei mõjuta meetmete võimalik kohaldamine tootmisharu eriti tõsiselt, sest mõju kasumimarginaalile on väike ning on olemas muud tarneallikad.
(171)
Teatavad köietootjad väitsid, et kuna eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse enamasti muudes tootmisharudes nagu tööstuses ja autotööstuses, tekitab dumpinguvastaste meetmete kohaldamine sellist tüüpi eriti tugeva polüesterlõnga defitsiidi, mida kasutavad köietootjad, sest ELi tootjad keskenduvad esmalt eeldatavasti suurtele turgudele ning varustavad ülejäänud tootmisharusid vaid juhul, kui võimsust jätkub. Samas tuleb märkida, et on olemas ka muid tarneallikaid, sh ELi tootmisharu, Korea ja Taiwan ning muud kolmandad riigid, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(172)
Tööstuslike rakenduste valdkonna kasutajatelt (katuseehitus, rihmade ja köite ning tööstustekstiili tootmine) saadi küsimustikule 19 vastust. Kõnealused kasutajad hõlmasid uurimisperioodil 19 % Hiinast pärit koguimpordist. Lähtudes olemasolevast teabest kõnealuse tootmisharu kohta, oli eriti tugeva polüesterlõnga osatähtsus äritegevuses 64 % ning selle äritegevuse keskmine kasumimarginaal 13 %. Seega vähendab dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine kõnealuse tootmisharu kasumimarginaali vaid vähesel määral. Lisaks selgus uurimisel, et kõnealused kasutajad ostavad polüesterlõnga peamiselt ELi tootjatelt ja Hiinast. Seega, võttes arvesse väikest mõju kasumimarginaalile ning muude tarneallikate olemasolu, ei avalda meetmete kohaldamine Hiinast pärit impordi suhtes kõnealusele tootmisharule märkimisväärset negatiivset mõju.
(173)
Mõned kasutajad väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamine võib neid negatiivselt mõjutada kahel viisil. Nad väitsid, et lisaks alternatiivsete tarneallikate nappusele hakkavad asjaomased riigid vaatlusaluse toote eksportimise asemel eksportima täiendavalt töödeldud tooteid.
(174)
Seoses väitega alternatiivsete tarneallikate puudumise kohta tuleb esiteks märkida, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes ei kehtestata ajutisi meetmeid. Veelgi enam, nagu märgitakse põhjenduses 171, saab kasutada tarneallikaid muudes kolmandates riikides, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Teiseks selgus uurimisel seoses ELi tootmisharu tarnetega, et mõne ELi tootja tarnete puhul teatavatele kasutajatele esineb mõningaid puudusi. Samas ei leitud uurimisel mingeid tõendeid kõnealuste puuduste korrapärase esinemise kohta. Eespool kirjeldatut arvesse võttes, eelkõige muude tarneallikate olemasolu silmas pidades, lükati kõnealune väide tagasi.
(175)
Seoses väitega, et eriti tugeva polüesterlõnga tootjad asjaomastes riikides hakkavad vaatlusaluse toote eksportimise asemel eksportima täiendavalt töödeldud tooteid, tuleb märkida, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes ei kehtestata ajutisi meetmeid. Seega, isegi kui Hiina eksportijad hakkavad vaatlusaluse toote eksportimise asemel osaliselt eksportima täiendavalt töödeldud tooteid, suudavad eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad siiski konkurentsivõime säilitada, sest nad saavad tarnida vaatlusalust toodet muudelt tarnijatelt, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(176)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes on üldine mõju eri tootmisharude kasutajatele siiski piiratud, kuigi Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed võivad mõjutada mõnda kasutajat negatiivselt. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele.
8.5. Järeldus ELi huvide kohta
(177)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.
9. TOLLIMAKSUDE MITTEKEHTESTAMINE
(178)
Võttes arvesse uurimistulemusi, mille kohaselt on Koreast ja Taiwanist pärit impordi puhul kogu riiki hõlmav kaalutud keskmine dumpingumarginaal minimaalne, ei kehtestata kõnealustest riikidest pärit impordi suhtes ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse.
10. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
10.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(179)
Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ELi tootmisharule täiendavat kahju.
(180)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ELi tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(181)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ELi tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Otsustati, et kasumi arvutamisel, mida võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel, lähtutakse 2005. aastast, mis on ainus aasta, kui ELi tootmisharu kasumit teenis ja kui ELi turul ei olnud veel nii palju Hiinast pärit importi. Seega leitakse, et 3 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille ELi tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(182)
Lähtuvalt sellest arvutati ELi tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 3 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele.
(183)
Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes valimisse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda ja ELi tootmisharu poolt uurimisperioodil ELi turul müüdavate tooteliikide mittekahjustavat hinda. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast.
10.2. Ajutised meetmed
(184)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.
(185)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(186)
Taotlus kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(187)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(188)
Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
puudub
Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud
8,9 %
57,3 %
Kõik muud äriühingud
9,3 %
57,6 %
11. TEAVITAMINE
(189)
Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Lisas loetletud äriühingud
8,9
A977
Kõik muud äriühingud
9,3
A999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. juuni 2010