ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
KOMISJONI OTSUS,
20. detsember 2010,
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Ungaris
(EMPs kohaldatav tekst)
(2010/792/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle X lisa 3. peatüki punkti 2,
võttes arvesse Ungari taotlust
ning arvestades järgmist:
(1)
2003. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Ungari võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad füüsilistel isikutel, kes ei ole Ungari residendid ega kodanikud, ja juriidilistel isikutel. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63-66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes kolme aasta võrra.
(2)
Ungari esitas 10. septembril 2010 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(3)
Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Austria, Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest. Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama erastamise läbiviimist ja põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele. Ka komisjon rõhutas oma 16. juuli 2008. aasta aruandes (2003. aasta ühinemislepingus sätestatud põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta) (1) (edaspidi „vahearuanne”), kui oluline on viia see poliitika ellu üleminekuperioodi lõpuks.
(4)
Hoolimata sellest, et maa hind pärast Ungari ühinemist ELiga on ühtlustumas hindadega EL 15 liikmesriikides, erineb Ungari esitatud teabe kohaselt maa keskmine hind 3-20 korda. Kuigi maa hinna täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega seatud üleminekuperioodi lõpetamise tingimuseks, on hindade erinevus Ungari ja EL 15 vahel selline, et see võib jätkuvalt takistada hindade sujuvat ühtlustumist. Samuti on põllumajandustöötajate ja põllumajandustootjate sissetulekute erinevus Ungari ja EL 15 vahel küll vähenenud, kuid see püsib jätkuvalt. Peale selle sai Eurostati andmete kohaselt Ungari põllumajandussektor hiljutises ülemaailmses finants- ja majanduskriisis suhteliselt tugevalt kannatada, nii et Ungaris vähenes põllumajandussektoris 2009. aastal reaalne sissetulek töötaja kohta ELis kõige rohkem (ligikaudu 30 % võrreldes liidu keskmisega, milleks oli 12 %). Lisaks väiksematele sissetulekule olid Ungaris võrreldes EL 15ga kehvemad laenutingimused, seda nii intressimäärade kui ka põllumajandustootjatele antavate laenude mahu poolest. Kuigi prognoositi, et EL 15 uued finantseerimisasutused suurendavad pärast Ungari ühinemist ELiga oma kohalolekut Ungaris, jäi see finants- ja majanduskriisi tõttu ära.
(5)
Kuigi tagastamisprotsess üleminekuperioodil edenes, tekkisid peamiselt alates 2008. aastast probleemid, mistõttu ei ole see lõpule viidud. Sarnast suundumust võib täheldada põllumajandusmaa erastamise puhul. Vähene kindlus omandiõiguse osas ja samuti põllumajandustootjatele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendite ebapiisav tase nõrgestab jaoks Ungari põllumajandusmaa turgu ning takistavad selle nõuetekohast toimimist.
(6)
Selle taustal võib sarnaselt Ungari ametiasutustele eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Ungaris maa hindadele survet. Veelgi enam, võttes arvesse turuosaliste suurt hulka, põllumajandusmaa turu omandistruktuuri suurt killustatust, mis pärast ühinemist ei ole muutunud, ning maa rentimise laia levikut, oleks mõju tõenäoliselt tunda kogu sektoris. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Ungari põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
(7)
Seepärast tuleks pikendada ühinemisakti X lisa 3. peatüki punktis 2 osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(8)
Nagu märgiti juba vahearuandes, on selleks, et turg täielikult ette valmistada liberaliseerimiseks, isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada selliste tegurite parandamist nagu põllumeestele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendid ning üleminekuperioodil põllumajandusmaa tagastamine ja erastamine.
(9)
Väliskapitali suurem sissevool põllumajandusmaa turule võib samuti elavdada Ungari vastavat turgu. Nagu rõhutatud vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute progresseeruv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ungaris põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2003. aasta ühinemisakti X lisa 3. peatüki punktis 2, tuleks pikendada kuni 30. aprillini 2014.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 20. detsember 2010