ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
KOMISJONI OTSUS,
29. september 2010,
mis käsitleb riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa annab ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/526/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja teisi huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud artiklite (1) alusel
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Saksamaa teatas meetmetest 21. oktoobril 2009. aastal.
(2)
Komisjon jõudis 4. novembril 2009. aastal tehtud otsuses (2) (edaspidi „algatamisotsus”) esialgsele järeldusele, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn (edaspidi „hoiupank”) kasuks võetavad rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi; lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupanga kasuks võetavaid meetmeid võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Lisaks sellele nõudis komisjon, et Saksamaa esitaks ümberkorraldamiskava.
(3)
6. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisotsusega kutsuti kõiki huvitatuid isikuid üles märkusi esitama.
(4)
11. veebruaril 2010. aastal esitas Saksamaa ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiskava, mida arutati ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta septembrini toimunud mitmel istungil ja telekonverentsidel.
(5)
15. jaanuaril, 10., 12. ja 24. veebruaril, 10. ja 26. märtsil, 21. ja 28. mail, 8. ja 11. juunil, 23. juulil ning 10. ja 23. augustil 2010. aastal esitas Saksamaa ümberkorraldamiskava kohta täiendavat teavet ning teavitas kavaga seonduvatest muudatustest. Ümberkorraldamiskava lõplik versioon esitati 1. septembril 2010. aastal.
2. ABISAAVA FINANTSASUTUSE KIRJELDUS
(6)
Sparkasse KölnBonn on Saksamaa hoiupank. Nimetatud pank tekkis Kölni linna hoiupanga (Stadtsparkasse Köln) ja Bonni hoiupanga (Sparkasse Bonn) ühinemise tulemusena ning selle valdajateks (hoiupanga eest vastutavad avalikud asutused, edaspidi „omanikud”) olid vastavalt Kölni ja Bonni linn. Kölni linna kaudne osalus uues finantsasutuses on 70 % ning Bonni linna osaluse suuruseks on 30 %. Alates ühinemisest on hoiupanga omanikuks sihtasutus Sparkasse KölnBonn (Zweckverband Sparkasse KölnBonn, edaspidi „sihtasutus”). Kõnealune sihtasutus on avalik-õiguslik juriidiline isik, milles Kölni linnal on 70 % ja Bonni linnal 30 % osalus.
(7)
2008. aasta lõpus oli hoiupank suuruselt teine hoiupank Saksamaal. Panga bilansimaht oli 31 miljardit eurot. Hoiupanga reiting reitinguagentuuri Moody’s kohaselt oli tookord Aa2. 15. märtsil 2010. aastal alandati reitingut tasemele A1.
(8)
Hoiupank osutab pangateenuseid eraklientidele (jaepangandussektor) ja ettevõtjatele (ärikliendisektor). Lisaks osaleb pank regionaalarengu projektide finantseerimises, finantsturgudel kauplemises ning muudes finantssektori valdkondades, näiteks varahalduses.
(9)
Hoiupank tegutseb eranditult Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, kus tema turuosa eraklientide hoiuste sektoris oli 2008. aastal [30-35] (3) %; turuosa (4) eraklientide laenutehingute sektoris oli 2008. aastal ligikaudu [20-25] % ning äriklientide laenutehingute sektoris [15-20] %.
3. ABIMEETMED
(10)
Hoiupanga kapitali suurendati kokku 650 miljoni euro võrra järgmiselt:
i)
2008. aasta lõpus tagatiseta obligatsioonide emiteerimise ja
ii)
2009. aasta alguses passiivse osaluse kaudu.
3.1. Tagatiseta obligatsioonid
(11)
2008. aasta detsembris märkis Reinimaa hoiupankade arendusühing (Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, edaspidi „arendusühing”) hoiupangas nimelised tagatiseta obligatsioonid kokku 300 miljoni euro ulatuses (kahes osas, millest kummagi suurus on 150 miljonit eurot).
(12)
Arendusühing on Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, edaspidi „RSGV”) sajaprotsendiline tütarettevõtja. RSGV on avalik-õiguslik juriidiline isik ja Reinimaa hoiupankade katusorganisatsioon, kes esindab hoiupanku ja seega ka avalik-õiguslikke juriidilisi isikuid ja nende (avalikke) omanikke. Põhikirja kohaselt on arendusühingu majanduslik eesmärk RSGV liikmeks olevate hoiupankade arendamine. Hoiupankade kapitali tohib suurendada üksnes laenutegevuse edendamiseks ja krediidi võtmiseks.
(13)
Tagatiseta obligatsiooni kupongiintressimäär on 8 %. Nende kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013. aastal. Krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt peetakse tagatiseta obligatsioone teise taseme omavahenditeks.
(14)
Vastavalt tagatiseta obligatsioonide kapitali ja muu kahjumis osaleva omakapitali suhtele moodustavad tagatiseta obligatsioonid osa majandusaasta kahjumist ning need on seotud […] järelmaksu õigusega, st tagatiseta obligatsioonide katteks võlgnetavad maksed tuleb tasuda kuni [2-6] aasta jooksul pärast nende kehtivuse lõppu. Sama kehtib vajaduse korral tagatiseta obligatsioonide kahjumi katmise põhjal vähendatud nimiväärtuse hüvitamiseks tehtavate maksete kohta.
(15)
Tagatiseta obligatsioonide finantseerimiseks võttis arendusühing […]-lt kaks laenu. Nendele laenudele määratakse tagatiseta obligatsioonide kogu kehtivusajaks kindel intress [4-5] % aastas. RSGV käendab seda laenu […] ees; selle eest saab RSGV arendusühingult garantiihüvitist [1,8-2,5] % ulatuses.
3.2. Passiivne osalus
(16)
Hoiupank ja sihtasutus allkirjastasid 2. jaanuaril ja 27. veebruaril 2009. aastal lepingud passiivse osaluse rakendamiseks kogusummas 350 miljonit eurot; esimene osamakse 300 miljonit eurot maksti välja 2. jaanuaril ja teine 50 miljoni euro suurune osamakse 1. aprillil 2009. Passiivne osalus on struktuur, mille puhul investor hääleõigust ei omanda, kuid saab hüvitist. Passiivne osalus ei ole ajaliselt piiritletud ning hoiupank kirjendab seda esimese taseme omavahenditena. Passiivset osalust hoiab sihtasutus.
(17)
Sihtasutus võttis passiivse osaluse finantseerimise esimese osamaksena 300 miljoni euro suuruse laenu. 50 % sellest laenust annab sihtasutusele […] ja 50 % […]. Sihtasutus maksab selle laenu eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss [0,7-1,1] %. Teine osamakse suuruses 50 miljonit eurot refinantseeriti […] saadud laenu abil, mille hüvitiseks on Euribor pluss [0,7-1,1] %. Sihtasutuse laenu eest ei andnud Kölni ega Bonni linn mingeid erilisi tagatisi; sihtasutuse põhikirja kohaselt on mõlemal linnal siiski piiramatu põhikirjajärgne vastutus sihtasutuse kohustuste eest.
(18)
Hoiupank maksab passiivse osaluse eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss 7,25 %. Kõnealuse hüvitise suurus määrati kindlaks pärast seda, kui ettevõtjalt Deutsche Bank küsiti arvamust selle õigluse kohta. Hüvitismaksed on seotud puhaskasumiga ja neid ei maksta, kui hoiukassal puudub aasta kasum. Makse on välistatud, kui omakapitali suhtarv on maksetähtpäevaks alla 9 % ning makse tooks kaasa vastava majandusaasta kahjumi või suurendaks seda. Kui passiivset osalust ei kasutata, siis ei ole kohustust maksmata jäänud summasid tagantjärele maksta. Peale selle on passiivse osaluse osakaal kogu kahjumis osaleva kapitaliga proportsionaalne võimaliku puhaskahjumiga.
4. ÜMBERKORRALDAMISKAVA
(19)
Ümberkorraldamiskava kohaselt areneb hoiupank piirkondliku jaehoiupanga põhikirjale vastava ärimudeli kohaselt. Kõnealune finantsasutus keskendub traditsioonilistele kliendisektoritele (st erakliendid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)) vajalike jaepangale tavapäraste teenuste osutamisele; pank tõmbub tagasi sellistest tegevusvaldkondadest nagu kauplemine enda nimel ja investeeringud struktureeritud toodetesse ning loovutab ettevõtte põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad. Lisaks sellele kärbib hoiupank märgatavalt oma halduskulusid.
4.1. Ümberkorraldamiskava kirjeldus
(20)
Hoiupanga põhitegevusvaldkond on seotud Kölni-Bonni majanduspiirkonnas tegutsevate eraklientide, erapanganduse, VKEde, äriklientide ja institutsiooniliste klientidega. Ärikliendisektoris keskendub hoiupank klientidele, kelle aastakäive on alla 250 miljoni euro.
(21)
Hoiupank vähendab oma suurimaid krediidikohustusi muu hulgas krediidiliinide vähendamisega, täiendavate tagatiste võtmisega ning tehes krediidiriskiga tehinguid koostöös teiste finantsasutustega. Ärikliendisektoris on hoiupank juba suutnud oma krediidikohustust 551,5 miljoni euro võrra vähendada; 2013. aasta lõpuks tuleb esialgset krediidimahtu, mis 2008. aasta seisuga moodustas 2,8 miljardit eurot, vähendada [0,9-1,1] miljardi euro võrra. Lisaks sellele tuleb 2013. aasta lõpuks samade omavahendite kaudu (vt I lisa punkt 4) vähendada väljastpoolt Kölni-Bonni piirkonda pärit avalike institutsioonide krediidikohustust [0,8-0,9] miljardi euro võrra.
(22)
Hoiupank on juba vähendanud enda nimel tehtavaid kaubandustehinguid algselt 550 miljonist eurost praeguse [20-23] miljoni euroni ning lõpetab need täielikult. Tulevikus loobub hoiupank igasugusest enda nimel kauplemisest ning kaalub loobumist kauplemisportfelliga krediidiasutuse staatusest, korraldades järelejäänud ja ulatuselt piiratud panga enda nimel tehtavad kaubandustehingud ümber portfellipõhiseks äritegevuseks. Nimetatud tehingutes piirdutakse teatavate toodetega ning pank ei tohi ületada teatavat igapäevast krediidiriski (tururisk [3-5] miljonit eurot, vt I lisa punkt 2).
(23)
Üheks hoiupanga kahjumi peapõhjuseks 2008. aastal olid panga investeeringud nn ABS-portfelli (varaga tagatud väärtpaberite portfell) ja SAA-portfelli (strateegilise aktivate paigutuse portfell). ABS-portfelli kokkuostmisega omandas hoiupank geograafiliselt mitmekesiseid (5) ja peamiselt AAA-reitinguga varalisi väärtusi, muu hulgas RMBS, (6) CDO, (7) CMBS, (8) ABS (9) ja CLO (10) väärtpabereid. 2007. aasta lõpul oli ABS-portfelli suurus hoiupanga finantsaruande põhjal 1,05 miljardit eurot. SAA-portfell on erifondide hallatav mitmesugune väärtpaberivara, mis muu hulgas koosneb rahvusvahelistest kapitaliosalustest, kinnisvara investeerimisfondidest (REITid) (11) ning laenudest, kaasa arvatud kõrge tulususega varaklassid (kõrge tootlusega väärtpaberid) ja tekkivad turud. 2007. aasta lõpul oli selle portfelli suurus hoiupanga finantsaruande kohaselt 2,2 miljardit eurot. Hoolimata hoiupanga jõupingutustest ABS- ja SAA-portfelli mitmekesistamisel langes nende varaklasside väärtus finantsturu kriisi tõttu märkimisväärselt. 2008. aastal pidi hoiupank maha kandma 249 miljonit eurot, (12) mis tuleb suures osas kirjutada nende kahe portfelli arvele, kusjuures 2007. aastal oli pank juba pidanud maha kandma 108 miljonit eurot.
(24)
Hoiupanga ümberkorraldamiskava kohaselt ei vasta ABS- ja SAA-investeeringud traditsioonilise jaehoiupanga riskiprofiilile ning tema uuele strateegilisele suunale tegeleda üksnes põhitegevusega. Seetõttu otsustas hoiupank nendest kohustustest 2014. aastaks täielikult loobuda või need vastavalt likvideerida. Riskikindlustuse eesmärgil vähendas hoiupank 2008. aasta märtsis oma SAA-investeeringuid poole võrra. Järgnesid 2009. aasta loovutustehingud, mis võimaldasid vähendada SAA-portfelli 468 miljoni euroni (30. septembri 2009. aasta seisuga). Ülejääva ABS-portfelli mõju hoiupanga finantsaruandele (täitmise tähtpäevaks 30. septembril 2009. aastal oli nominaalmaht 970 miljonit eurot) viiakse tasakaalu 2010. aastal vastava riskiprofülaktika ja riskikindlustusega. Selle portfelli jääk tuleb müüa aastatel [2012-2014].
(25)
Hoiupank on asunud ellu viima ulatuslikku kulukärbete programmi, millega nähakse muu hulgas ette töötajate koosseisu vähendamist, ettevõttesisese töö optimeerimist ja 22 filiaali sulgemist (kokku 131 filiaalist) 2011. aasta keskpaigaks. Selliste meetmete abil tuleb halduskulusid aastaks 2014 järk-järgult [5-8] % kärpida (13).
(26)
Saksamaa kinnitab, et pank peab kinni kupongimaksete (I lisa punkt 7) ja reklaami (I lisa punkt 9) piirangutest, samuti omandamise keelust (I lisa punkt 8) ning madalaima hinna pakkumise keelust. See tähendab, et hoiupank ei hakka kuni 2014. aasta lõpuni hoiuste ja elamuehituse finantseerimise eest pakkuma madalamaid hindu kui kõige madalamat hinda pakkuv konkurent, kes kuulub kümne suurima konkurendi hulka (hoiuste puhul on määravaks turuosad Kölni-Bonni majanduspiirkonna asjaomasel turul ning elamuehituse finantseerimisel on selleks turuosad uutes tehingutes Saksamaa Liitvabariigis; vt I lisa punkt 5).
4.2. Tütarettevõtjate ümberkorraldamine
(27)
Hoiupank soovib vähendada oma tütarettevõtjate koosseisu kolmandiku võrra. Ühendatud ettevõtjate arvestuslik väärtus oli 31. detsembril 2008 hoiupanga finantsaruandes 635 miljonit eurot; 2009. aasta lõpuks loovutati või likvideeriti [20-40] miljonit eurot ning täiendavalt on kavandatud loovutamised [180-250] miljoni euro ulatuses. Seega on hoiupangal tütarettevõtja liigist tulenevalt kaks eesmärki. Esmalt tuleb vähendada krediidiriski ja hoiupanga haavatavust, loovutades regionaalarengu projektides, kommunaalprojektides või subsideeritud elamuehitusprojektides osalevad tütarettevõtjad, (14) kes ei ole seotud põhitegevusega. Teiseks tuleb ainult kaudselt hoiupanga äritegevusega seotud kapitaliosaluste müügist saadavast kasumist finantseerida hoiupanga ümberkorraldamist (vt I lisa punkt 10). Täielik loetelu loovutamisele kuuluvatest tütarettevõtjatest on toodud I lisa punktides 10 ja 13.
(28)
Viimasesse rühma kuuluvad muu hulgas osalused ettevõtetes RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nimetatud osalustest on juba loobutud ja nendest saadud sissetulekud olid kokku ligikaudu [25-35] miljonit eurot.
(29)
Hoiupanga arvates on mõne tütarettevõtja puhul, kelle müügiväärtus on ligikaudu [70-100] miljonit eurot, oodata tema ettevõtteliigi tõttu vaid vähest ostuhuvi erasektorist. Kõnealune vähene huvi tuleneb peamiselt sellest, et kõnealuste tütarettevõtjate puhul on tegemist eelkõige väikeettevõtjatega, kes on koostöös Kölni linnaga kaasatud subsideeritud elamuehitusprojektidesse ja osalevad piirkonna arendamisel või kelle omanike struktuur on juba tugevalt välja kujunenud Kölni linna osaluse tõttu. Seetõttu kaalub hoiupank nende toimingutega tegelemise loovutamist [Kölni linnale või mõnele Kölni linnaga seotud äriühingule]. Ülekanne toimuks turuhinnaga, mille peab kindlaks määrama sõltumatu ekspert. Kölni linnale loovutavate tütarettevõtjate vara väärtus sõltub peamiselt kinnisvaratehingutest.
(30)
Ümberkorraldamismeetmete rakendamise käigus vähendab hoiupank riskiga kaalutud varasid (RWA) [2-5] miljardi euro võrra ehk tasemeni [15-20] miljardit eurot (st [15-20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis vähendatakse riskiga kaalutud varasid 2014. aastaks [10-15] % ulatuses. Ettevõtja Sparkasse Köln […] taandatakse [4-6] miljardi euro võrra nominaalselt [20-30] miljardi euroni (st [15-20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis moodustab ümberkorraldamismeetmete raames toimuv varaliste väärtuste vähenemine 5 %.
4.3. Rentaabluse taastamine tavapäraste turutingimuste ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi kohaselt
(31)
Tõestamaks et hoiupank on võimeline pikaajaliselt taas kasumlikult majandama, on Saksamaa kavandanud nii tavapäraste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi.
(32)
Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud finantsprognoosid põhinevad asjaomastes majandusinstitutsioonides Saksamaa jaoks loodud prognoosidel. Lähtutakse sellest, et sisemajanduse koguprodukt (SKP) püsib kogu ümberkorraldamise ajavahemiku vältel samal mõõdukal tasemel ning et töötuse määr tõuseb aastani 2011 ning hakkab seejärel aeglaselt langema. 2010. aastaks oodatakse praegusest madalast intressimäärast mõjutatud ärikeskkonna paranemist, mis peaks jääma püsima järgneva ümberkorraldamisaja vältel.
(33)
Tabeli 1 põhjal hakkaks hoiupank tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2010. aastal taas kasumlikult majandama ning seejärel järjepidevalt kuni aastani 2014 oma äritulemusi parandama. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [9-10] %. Graafik 1 sisaldab hoiupanga tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008-2014.
Tabel 1
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - kasum enne maksude maksmist aastatel 2010-2014 (tavapärased turutingimused)
Stsenaarium
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Tavapärased turuting.
-98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Graafik 1
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn näitarvud aastatel 2008-2014 (tavapärased turutingimused)
Näitarvud
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (miljardit eurot)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
1. taseme suhtarv (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
-13,5 %
-6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
VZÄ
3 824
3 672
[3 500 - 3 750]
[3 250 - 3 500]
[3 000 - 3 250]
[3 000 - 3 250]
[2 750 - 3 000]
(34)
Halvenenud turutingimuste stsenaariumis lähtutakse makromajanduslike prognooside kohaselt aastani 2011 kestvast finantskriisist ja konjunktuuri kergest elavnemisest aastal 2012. Vastupidiselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumile võetakse halvenenud turutingimuste stsenaariumis aluseks kahe aasta võrra pikem ebasoodne madalate intressimääradega keskkond.
(35)
Lähtutakse sellest, et aastal 2012 hakkab hoiupank uuesti kasumlikult majandama ning seejärel parandab oma äritulemusi järjepidevalt kuni 2014. aastani. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [10-12,5] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on hoiupanga ja terve koondrühma kapitalinäitajad kogu ümberkorraldamisetapi vältel usaldatavuse lävendist märgatavalt kõrgemad. Tabel 2 ja graafik 2 sisaldavad ettevõtja Sparkasse KölnBonn tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008-2014 halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral.
Tabel 2
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - kasum enne maksude maksmist aastatel 2010-2014 (halvenenud turutingimused)
Stsenaarium
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Halvenenud turuting.
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Graafik 2
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - näitarvud aastatel 2008-2014 (halvenenud turutingimused)
Näitarvud
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (miljardit eurot)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1. taseme suhtarv (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
VZÄ
3 824
3 672
[3 500 - 3 750]
[3 250 - 3 500]
[3 000 - 3 250]
[3 000 - 3 250]
[2 750 - 3 000]
(36)
Kuna hoiupanga sissetulekuid mõjutavad kõige enam aktuaalsed madalad lühiajalised intressimäärad, tehti intressimäärade kohta täiendav tundlikkusanalüüs (stsenaarium 1: intressikõvera tõus 100 baaspunkti võrra; stsenaarium 2: langus 50 baaspunkti võrra). Analüüs kinnitas, et järjest tõusvad intressimäärad oleksid hoiupanga kasumlikkusele soodsad, kuid halvenevad intressimäärad kärbiksid seda; lühiajaliste intresside lineaarne tagasiminek 50 baaspunkti võrra tooks kaasa [20-25] miljonit eurot saamata jäävat tulu aastas. Kokkuvõttes nähtub Saksamaa edastatud tundlikkusanalüüsist, et suuremad intressimäära muutused mõjutavad hoiupanka vaid piiratud määral.
4.4. Ettevõtte üldjuhtimine
(37)
Saksamaa edastatud teabest järeldub, et otsused poliitiliselt põhjendatud investeeringute kohta, mis olid hoiupanga raskustesse sattumise üks põhjusi, tehti ajavahemikul 1997-2004, st enne 2005. aastal toimunud Kölni linna hoiupanga ühinemist Bonni hoiupangaga praeguseks linnahoiupangaks, ning need tehti teisel õiguslikul alusel, mida mõjutas eelkõige Nordrhein-Westfaleni liidumaa hoiupangaseadus (19). Vahepeal on hoiupanga ettevõtte üldjuhtimist parandatud.
(38)
Pärast 2005. aastal toimunud kahe hoiupanga ühinemist haldaja tehtud struktuurimuudatuste kohaselt on sihtasutuse oluliste otsuste puhul nõutav aktsionäride häälte kvalifitseeritud häälteenamus; kvalifitseeritud häälteenamuseks loetakse 85 % ning see on kõrgem kui vaid ühe linna osalused.
(39)
Hoiupanga institutsioonide hulka ja liikmete arvu vähendati; olulisel määral vähenes ka haldusnõukogu ja juhatuse (20) koosseis. Saadeti laiali kolmest juhatuse liikmest koosnev osaluskomisjon, kes oli endises Kölni linna hoiupangas volitatud vastu võtma eelotsuseid tütarettevõtjatesse tehtavate investeeringute kohta. Juhatusele anti üle vastutus investeerimispoliitika eest selliste kapitaliosaluste puhul, mida tuleb kontrollida majanduslike kriteeriumide alusel. Kõik hoiupanga uued investeeringud peavad saama heakskiidu ka haldusnõukogult.
(40)
Uut hoiupangaseadust järgides pidi hoiupank moodustama ühe riski- ja ühe bilansikontrollikomisjoni ning andma neile ulatuslikud kontrollivolitused. Lisaks sellele nähakse seadusega ette, et haldusnõukogu liikmetel peab olema hoiupanga äritegevuse hindamiseks ja kontrollimiseks nõutav asjatundlikkus. Juhatus on hoiupanga haldamisel ainuvastutav ega sõltu haldusnõukogu või aktsionäride nõuannetest.
(41)
Lisaks ettevõtte üldjuhtimise struktuuris juba tehtud parandustele tugevdab hoiupank oma ettevõtte üldjuhtimist haldusnõukogu sõltumatute (21) liikmete arvu suurendamisega kokku 18 liikmest praeguse kahe asemel edaspidi neljani. Alates 1. jaanuarist 2011 kuuluvad bilansikontrollikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel seitse liiget ja riskikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel kuus liiget. Osaluskomisjon saadetakse laiali 2011. aasta lõpuks ja strateegiakomisjon 2010. aasta lõpuks. Osaluskomisjoni tähtsus väheneb automaatselt niipea, kui hoiupank on loovutanud enamiku oma tütarettevõtjatest. Strateegiakomisjoni ülesanded võtab üle juhatus. Lisaks muudetakse otsuse vastuvõtmise korda ettevõtja ülevõtmise puhul nii, et juhatus võib investeerimisotsuseid langetada ainult ühehäälselt ning teha investeeringuid nominaalmahuga [2-5] miljonist eurost alates üksnes juhul, kui eelnevalt on tehtud üksikasjalik analüüs või pärast ettevõtja hindamist, millesse on olnud kaasatud sõltumatu ekspert.
4.5. Hübriidinstrumendid
(42)
Hoiupank hoiab 224 miljoni euro väärtuses hübriidkapitali (klientide kasumiosalussertifikaadid) sõltumatute investorite juures. Tagatiseta obligatsioonid ja klientide kasumiosalussertifikaadid on Saksamaa andmete kohaselt võrdväärsed. Passiivse osaluse tähtsus on kasumiosalussertifikaatidega võrreldes väiksem. Tabelist 3 nähtub, et pärast 2008. aastat ei ole hübriidkapitali kuponge enam välja makstud. 2008. ja 2009. aastal oli tagatiseta obligatsioonide kahjumiosa 57,4 miljonit eurot. Passiivsel osalusel ja kliendi kasumiosalussertifikaatidel oli oma osa 2009. aasta kahjumis. Alates 2010. aastast suurendatakse hübriidinstrumente ning 2011. aastast kuni 2012. aastani makstakse seni tasumata kupongimakseid tagantjärele. 2013. aastaks on kõiki hübriidinstrumente suurendatud ja seni tasumata kupongimaksed tagantjärele tasutud, nii et iga instrumendi eest tasutakse täielik kupongimakse. Kuna kupongimaksed tuleb tasuda kohustuslikult positiivse kasumiaruande või positiivse bilansi korral, ei ole hoiupangal mingisugust võimalust kupongimaksete peatamiseks, kui ta majandab kasumlikult ja nominaalkapitali võimaliku vähendamise järel on selle endine olukord jälle taastatud.
Tabel 3
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn kasumijaotus aastatel 2009-2014 (tavapärased turutingimused)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Kasum enne maksude maksmist
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Kasumi jaotus kapitaliinstrumentide järgi
Arendusühingu kasumiosalus- sertifikaadid
Kahjude katmine
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Klientide kasumiosalus- sertifikaadid
Kahjude katmine
0
12,5
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Passiivne osalus
Kahjude katmine
0
19,5
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Saksamaa kinnitas, et hoiupank ei tee erainvestorite hübriidkapitali eest kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse korral (vt I lisa punkt 7).
4.6. WestLB
(44)
Täiendavaks hoiupanga finantsraskuste põhjuseks oli tema osalus WestLB-s. Hoiupangale tekkis kokku […] miljoni euro suurune kahjum, kuna ta aitas Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (RSGV) liikmena doteerida reservfondi, mis oli asutatud ühenduse liikmete ja liidumaade pankade tugivõrguna. Fond kanti WestLB-le üle 2008. aastal võetud päästmismeetmete käigus. Ülejäänud riskiosa tuleneb hoiupanga vahetust osalusest WestLB-s ja tema kui RSGV liikme kaudsest vastutusest WestLB kui nn rämpspanga eest.
(45)
Kuigi hoiupank ei ole WestLB-sse otseselt investeerinud, on ta osaluse kaudu RSGV-s (hoiupanga osalus selles on 19 %) siiski riskiga seotud. Saksamaa andmete kohaselt on risk liiga väike selleks, et WestLB-st tulenev RSGV arvestusliku väärtuse võimalik halvenemine võiks hoiupangale ebasoodsat mõju avaldada. Esiteks hindasid sõltumatud eksperdid hiljuti WestLB seisundit ja korrigeerisid selle tulemusena tema arvestuslikku väärtust RSGV bilansis 31. detsembri 2009. aasta seisuga algselt […] miljardist eurost […] miljoni euroni alates 31. detsembrist 2009. Hoiupanga vahetu osalus WestLB-s on seega praegu ligikaudu […] eurot. Kuna hoiupank kannab WestLB riskide eest vastutust ainult oma osaluse tõttu RSGVs, on hoiupanga jaoks oluline üksnes RSGV tegelik väärtus. See ei olene siiski mitte ainult WestLB väärtusest, vaid ka muude tütarettevõtjate väärtusest ja RSGV investeeringutest. 2009. aasta lõpul tehtud RSGV muude tütarettevõtjate hindamisel ilmnes, et on olemas märkimisväärsed varjatud reservid, millest isegi halvima stsenaariumi korral piisaks WestLB nõutava võla täielikuks kustutamiseks.
(46)
Hoiupanga kohustuslik liikmemaks […], millest tuleks katta hiljuti loodud rämpspanga WestLB võimalik kahju, suureneb 25 aasta jooksul […] miljoni euroni. Nimetatud liikmemaks ei mõjuta siiski hoiupanga suutlikkust saavutada edaspidi seadusega ettenähtud kapitali suhtarve, sest see panus […] tuleb eranditult tasuda tulevikukasumist.
4.7. Osaline ennetähtaegne loobumine
(47)
Saksamaa kinnitas, et hoiupank maksab osa saadud kapitalist tagasi varem kui on kapitaliinstrumentide puhul lepingus ette nähtud (vt I lisa punkt 27). Tagasimaksetega alustatakse 2011. aastal ja see toimub kahes järgus.
(48)
Esmalt saab sihtasutus […] esimese osana 150 miljonit eurot arendusühingu tagatiseta obligatsioonidest. Arendusühingu olukord tehingu ja eelkõige kõrge ostuhinna tõttu oluliselt ei parane, võrreldes sellega, kui ta kapitaliinstrumendi alles jätaks (22). Sihtasutus muudab siis tagatiseta obligatsioonid (praegu on need teise taseme omavahendid) esimese taseme kapitaliinstrumentideks. Mittekumulatiivsete kupongidega uue instrumendi puhul oleks tegemist teisejärguliste kohustustega, mille kehtivusaeg on vähemalt 30 aastat. See samm parandaks hoiupanga esimese taseme omavahendite suhtarvu [0,8-1,0] % võrra.
(49)
Esimese taseme omavahendite parem suhtarv on omakorda eelduseks järgmise sammu astumisel, mis seisneb selles, et 2011. aastal ostab hoiupank arendusühingult tagasi saadud tagatiseta obligatsioonide (nominaalväärtusega 150 miljonit eurot) teise osa. Mõlema sammu tulemusena vähenevad teise taseme omavahendid kokku [0,5-1,0] %. Järgmisena omandab RSGV või muu hoiupangasektori liige turuhinnaga (23) hoiupanga osalused kahes hoiupangaga seotud ettevõtjas, kelleks on […] ja […]. Mõlema ettevõtja vahetu osaluse müügi tulemusena väheneks hoiupanga bilansimaht taas [0,2-0,5] % võrra. Mõlema ettevõtja loovutamine on tihedalt seotud tagatiseta obligatsioonide teise osa tagasiostuga, kuna RSGV tahab mõlema äriühingu omandamise kulud katta tagatiseta obligatsioonide müügist saadud tuludest.
5. REKAPITALISEERIMISMEETME KONTROLLIMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED
(50)
Tuleb meenutada, et komisjon algatas käesoleva juhtumi kohta 4. novembril 2009 ELi toimimise lepingu (24) artikli 107 lõike 3 kohaselt ametliku uurimismenetluse, et kontrollida kõnealuste rekapitaliseerimismeetmete kui ümberkorraldamisabi kokkusobivust siseturuga.
(51)
Lisaks sellele on komisjonil kahtlusi, kas tagatud on riigiabi eeskirjadega sätestatud kulude asjakohane jaotus ning kas ei kahjustata konkurentsi (vt algatamisotsuse punkt 50).
(52)
Kuna ei olnud võimalik tõestada, kas hoiupanga raskuste põhjuseks olid ammu enne kriisi tehtud investeerimisotsused või finantskriis ise, ei saa komisjon langetada otsust, kas rekapitaliseerimismeetmeid tuleb käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b või ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Komisjon otsustas õigusliku aluse tuvastamiseks kontrollida põhjalikult esitatud fakte ning sellest tulenevalt võtta vastav otsus vastu hiljem.
6. MUUDE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(53)
Komisjon märgib, et ei saanud muudelt huvitatud isikutelt märkusi kõnealuse rekapitaliseerimismeetmega seotud algatamisotsuse kohta.
7. SAKSAMAA MÄRKUSED
(54)
Saksamaa kontrollis komisjoni 4. novembri 2009. aasta otsust menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel. Saksamaa Liitvabariik teatas komisjonile, et ta on endiselt arvamusel, et asjakohased rekapitaliseerimismeetmed, mis võeti hoiupanga kasuks passiivse osaluse ja tagatiseta obligatsioonide kujul, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa hinnangul on algatamisotsuses kirjeldatud meetmed (vt algatamisotsuse punktid 24-28) kooskõlas turumajanduslikult käituva investori põhimõttega.
(55)
Saksamaa vaidlustab komisjoni hinnangu, mille kohaselt oli hübriidinstrumentide turg rekapitaliseerimismeetmete võtmise ajal (st 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta algul) täielikult kokku kuivanud, (25) samuti vaidlustab Saksamaa komisjoni järelduse, et seega ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor või omanik (isegi kõrgema hinna korral) investeerinud tollal sellisesse instrumenti (algatamisotsuse punkt 38). Saksamaa kinnitab, et see turuanalüüs ei kehtinud hoiupanga kohta, kes võis 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul emiteerida teisejärgulisi kohustusi mitmesaja tuhande euro suuruste osadena ligikaudu [10-15] miljoni euro väärtuses ja 2009. aasta esimeses kvartalis ligikaudu [35-40] miljoni euro väärtuses.
(56)
Lisaks kinnitab Saksamaa, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn rekapitaliseerimist finantseeriti mitte riigi ressurssidest, vaid arendusühingu kaudu.
(57)
Kui komisjon jääb siiski kindlaks oma esialgsele järeldusele, et hoiupanga rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi, siis on Saksamaa veendunud, et see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv.
(58)
Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele tingimustele, mida on nimetatud komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (26) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).
(59)
Saksamaa arvamuse kohaselt on ümberkorraldamiskava kaudu tagatud, et hoiupank taastab oma pikaajalise elujõulisuse, osaleb ümberkorraldamiskuludes piisava omapanusega ning et võimalikke abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse põhjalike struktuurimeetmete ja ettekirjutustega.
(60)
Saksamaa kohustused on esitatud I, II ja III lisas ning need on selle otsuse lahutamatud osad. Nende kohustuste täitmise tagamiseks määratakse ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud II lisas. Lisaks sellele on Saksamaal kohustus korraldada loovutamine teatud ajavahemiku piires (I lisa punktid 10 ja 13). Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud III lisas.
8. ABI ÕIGUSLIK HINDAMINE
8.1. Riigiabi olemasolu ja abisumma
(61)
Komisjon peab kontrollima, kas asjaomaste meetmete puhul on tegemist riigiabiga. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(62)
Komisjon märkis algatamisotsuses (jaotis 5.1) esialgse järeldusena, et mõlemad hoiupanga abistamiseks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi. Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väidetega, et meetmed ei kujutanud endast riigiabi, kuna mõlema instrumendi tingimused oleksid vastuvõetavad ka turumajanduslikult käituvale investorile. Kuigi mõlema instrumendi hüvitis võis olla kooskõlas võrreldavate instrumentide eest makstavate intressidega 2008. alguse seisuga, oli see käesoleval juhul hoiupanga vähesest kasumlikkusest tingitud kõrge riski tõttu liiga madal. Lisaks sellele oli hübriidkapitali turg rekapitaliseerimise ajal täielikult kokku kuivanud. Võttes arvesse raamtingimusi ja eriti turu olukorda, ei saanud komisjon seetõttu nõustuda Saksamaa hinnanguga, et turumajanduslikult käituv investor oleks sellise investeeringu teinud, seda isegi juhul, kui tingimused oleksid jäänud samaks.
(63)
Põhjalikust uuringust ei ilmnenud teavet, mis oleks seda arvamust muutnud. Hoiupanga 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta esimeses kvartalis emiteeritud teisejärgulised kohustused ei tõesta osade väiksuse tõttu usaldusväärselt, et hübriidkapitaliinstrumentide turud oleksid tõesti toiminud. Mitmesaja tuhande euro väärtuses hübriidkapitali osadega seotud risk ei ole võrreldav 150 miljoni euro suuruse nominaalväärtusega instrumendi riskiga ning seda saavad eraturud hankida palju hõlpsamal viisil. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma arvamusele, et kõnealusel ajavahemikul ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor omandanud hübriidkapitali võlakirju, mille maht ja tunnused oleksid rekapitaliseerimismeetmetega võrreldes olnud hoiupanga kasuks.
(64)
Arendusühingus hoiupanga rekapitaliseerimiseks rakendatud vahendite liiki käsitlevas osas tuletab komisjon meelde, et juba eelnevatelgi juhtudel on otsustatud, et arendusühingu vahendite puhul on kas otseselt või kaudselt tegemist riigiasutuste kontrollitud vahenditega (27). Komisjoni arvates kehtib see ka arendusühingu kui RSGV sajaprotsendilise tütarettevõtja kohta. Seetõttu tuleb neid vahendeid käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses kui riigi ressursse.
(65)
Eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon kindlaks oma algatamisotsuses nimetatud esialgsele järeldusele, et hoiupanga kasuks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(66)
Lisaks tuleb tõdeda, et päästmisabi oli muutunud ümberkorraldamisabiks, mis annab tulevikus hoiupangale eelise. Need meetmed võimaldasid hoiupangal saada rahalisi vahendeid ajal, mil ta eelkõige finants- ja majanduskriisist tingituna ei olnud suuteline turul kapitali hankima. See tagab hoiupangale majandusliku eelise ja tugevdab tema positsiooni nii Saksamaa kui ka teiste liikmesriikide konkurentide ees, kes ei saanud samasugust toetust. Seetõttu võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust.
(67)
Kapitalisüstide abielemendi suurus on 650 miljonit eurot, mis vastab 3,3 protsendile hoiupanga riskiga kaalutud varadest (2008. aasta lõpu seisuga).
8.2. Abi kokkusobivus siseturuga
8.2.1. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(68)
4. novembri 2009. aasta algatamisotsuses ei olnud komisjon veel vastu võtnud rekapitaliseerimismeetmete hindamisel kohaldatavat õiguslikku alust käsitlevat otsust. Sel ajal käsutuses olnud info alusel tundusid hoiupanga raskuste peamisteks põhjusteks olevat ammu enne finantskriisi algust tehtud otsused investeerida piirkondlikesse arenduskavadesse. Kuna finantskriis nähtavasti suurendas hoiupanga rahalisi raskusi veelgi, ei välistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamist. Kuna rekapitaliseerimismeetmed võeti finantskriisi haripunktis, on muu hulgas komisjoni kogemusi makseraskustesse sattunud pankadega arvesse võttes võimalik kohaldada ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.
(69)
Kui senistes lahendustes või otsustes võeti arvesse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”), (28) siis oma ümberkorraldamisteatise punktis 49 selgitas komisjon, et kõiki riigiabi juhtumeid, millest on komisjonile teatatud kuni 31. detsembrini 2010 (kaasa arvatud), hinnatakse ümberkorraldamisteatise ning mitte päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.
(70)
Saksamaa pangandussektori püsivat ebastabiilsust silmas pidades jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa ühe suurima hoiupanga võimalikul likvideerimisel […] tõttu oleks olnud süsteemsed tagajärjed, mis oleks ohustanud Saksamaa finantsstabiilsust.
(71)
Seetõttu kohaldatakse hoiupanga rahalise toetamise (mis on vaadeldav finantsstabiilsust säilitava ümberkorraldamisabina) siseturuga kokkusobivuse hindamise õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.
8.2.2. Ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga
(72)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab abi saava ümberkorraldatava finantsasutuse ümberkorraldamiskavast esmalt nähtuma, et ta on võimeline oma pikaajalist elujõulisust taastama. Teiseks tuleb abi anda ainult vajalikus minimaalses ulatuses; lisaks peavad nii abi saav finantsasutus kui ka tema kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. Kolmandaks tuleb ette näha meetmed, et piirata abi saava finantsasutuse turuvõimu kunstlikust toetamisest tingitud konkurentsimoonutusi ja tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Lisaks tuleb läbi mõelda järelevalve ja menetluse tehnilised küsimused.
i) Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(73)
Saksamaa esitas ümberkorraldamisteatise punktides 9-11 ettenähtu kohaselt kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab täielikku teavet hoiupanga ärimudeli kohta. Ümberkorraldamiskavas käsitletakse ka hoiupanga finantsraskuste põhjusi.
(74)
Ärimudeliga nähakse traditsioonilise piirkondliku jaehoiupanga puhul ette strateegiline suunamuutus, mille eesmärk on tegelda põhitegevusega. Hoiupank keskendub jaefinantsasutuse tavapärastele teenustele, mida vajavad traditsioonilised kliendisektorid Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, st erakliendid, ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, väiksemad ärikliendid ja institutsioonilised kliendid. Seega koondab hoiupank tähelepanu oma põhikirjakohastele tegevusaladele ja põhipädevusele ning tõmbub tagasi finantsraskusi põhjustanud valdkondadest. Tulevikus loobub hoiupank igasugustest enda nimel tehtavatest kaubandustehingutest, loovutab põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad ning ei investeeri enam SAA- ja ABS-portfellidesse. Komisjoni hinnangu kohaselt on hoiupanga uus ärimudel sidus ja pikaajaliselt jätkusuutlik.
(75)
Hoiupanga raskused tulenesid peamiselt kolmest tegevusalast: i) piirkondlikud arenduskavad, ii) investeeringud ABS- ja SAA-portfellidesse ning iii) hoiupanga osalus WestLB-s.
(76)
Hoiupank hakkas juba 2008. aastal loovutama või likvideerima põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjaid, kes osalesid piirkonna arendustegevuses. Nimetatud äritegevuste täielik lõpetamine on otstarbekas ja vajalik komisjoni osutatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks, kuna loovutamise järgselt on välistatud tütarettevõtjatega seotud edasiste kahjumite või riskide teke. Sellega seoses vabaneb kapital ja suureneb üldine juhtimissuutlikkus, mida on võimalik rakendada hoiupanga põhitegevuse arendamiseks. Loovutamiste tulemusel väheneb hoiupanga bilanss ligikaudu [180-230] miljoni euro võrra ([0-2] %) (29).
(77)
Kuna tütarettevõtjad, kes tuleb loovutada Kölni linnale, tegelevad oma äritehingutes eelkõige kinnisvaraarenduse ja kinnisvarateenuste osutamisega, leiab komisjon, et ei ole otstarbekas ega nõutav rakendada teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (30). Nende tütarettevõtjate arvestuslikku väärtust on viimastel aastatel turuväärtusega kohandamise eesmärgil juba tunduvalt madalamaks korrigeeritud. Seetõttu ei peaks tütarettevõtjate loovutamine hoiupangale suurt kahjumit tekitama. Lisaks on Saksamaal kohustus, et hoiupank müüb tütarettevõtjad sõltumatu eksperdi määratud turuväärtusega, millega tagatakse, et loovutamiseks ei vajata enam täiendavat riigiabi.
(78)
Hoiupanga teiseks finantsraskuste põhjuseks olid ABS- ja SAA-portfellid. Neid investeeringuid on juba märgatavalt vähendatud ning 2014. aastaks loobub hoiupank nendest portfellidest täielikult. Kuna investeeringud ei vasta enam hoiupanga uuele ärimudelile, on sellest portfellist loobumine vajalik samm hoiupanga uue strateegia elluviimisel. Kuna ABS- ja SAA-portfellides säilinud varade tegelik arvestuslik väärtus vastab kokkuvõttes nende turuväärtusele, siis on portfellide jääkrisk piiratud ning see ei mõjuta hoiupanga elujõulisust.
(79)
Lisaks on hoiupanga ülejäänud risk seoses tema […] miljoni euro suuruse kahju põhjustanud osalusega WestLB-s piiratud ning see on tagatud RSGV investeerimisportfelli varjatud reservidega. Kuna hoiupank hakkab […] sissemakseid tegema ainult tulevastest puhaskasumitest, ei ohusta see sissemaksekohustus hoiupanga pikaajalist elujõulisust. Lisaks on komisjoni arvates positiivne, et sissemakseid […] lubatakse teha alles siis, kui riigi kapital on rekapitaliseerimistingimustele vastavalt hüvitatud.
(80)
Komisjon märgib, et hoiupanga juhtimise kitsaskohtadega on juba tegeldud sihipäraste parandusmeetmete raames ning nendega tegeldakse ka edaspidi. Pärast 2005. aastal toimunud ettevõtjate Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn ühinemist tehtud aktsionäride struktuurimuudatus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusnõue on tõenduseks sellest, et omanike poliitilisi huve ei eelistata hoiupanga majandushuvidele. Tippjuhtkonna usaldusväärsust on võimalik parandada, tehes seda hoiupanga juhtorganite koosseisu ja liikmete arvu ning otsustamiskorra muudatuste kaudu. Tugevamalt liidetud ühine vastutus ja [väliste …] ning hoiupanga juhtorganite mittepoliitikutest liikmete suurem osakaal muudavad otsustamisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Need meetmed koos aktsionäride struktuuris tehtavate muudatustega aitavad lahendada hoiupanga raskuste põhjusi, kahandades seega riski, et hoiupank osaleb taas poliitikapõhistes projektides, mis on vastuolus hoiupanga majanduslike huvidega. Tundub ka, et kehtiv hoiupangaseadus tagab piisavalt hoiupanga juhatuse sõltumatuse. Võetud meetmete tõhusust kinnitavad hoiupanga esitatud tõendid selle kohta, et pank ei ole alates 2004. aastast osalenud uutes poliitikapõhistes projektides. Kokkuvõttes on uus ettevõtte üldjuhtimise koodeks kooskõlas võrreldavatel juhtudel saavutatud tulemustega (31). Seetõttu võib hoiupanga ettevõtte üldjuhtimise koodeksisse tehtud ja selles tagatud muudatusi pidada sobivaks ja piisavaks panuseks hoiupanga pikaajalise elujõu taastamisel.
(81)
Komisjoni arvates vastab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatise punktide 9 ja 12 kuni 15 tingimustele. Nii näiteks peab kavast nähtuma, kuidas finantsasutus suudab ilma riigiabita võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Peale selle peab finantsasutus majandustegevusega tagama omakapitali piisava tootluse, kandes samaaegselt kõik tavapärase äritegevusega seotud kulud ja täites vastavad seadusega ettenähtud kriteeriumid.
(82)
Hoiupank on esitanud aastateks 2008-2014 finantsprognoosid koos andmetega oma tulude, kulude, väärtuse languste, kasumite ja kapitalipositsioonide kohta. Komisjoni arvates on tavapäraste turutingimuste prognooside aluseks realistlikud makromajanduslikud prognoosid. Hoiupank lähtub sellest, et alates 2010. aastast hakkab ta kasumit saama ja parandab siis kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul pidevalt oma aastatulemusi. Prognooside kohaselt on 2014. aastal oodatav omakapitali tootlus ligikaudu [9-10] %, mis on tavapärastes turutingimustes jaefinantsasutusele sobiv tulemus. Lisaks sellele hakkab hoiupank alates 2013. aastast abimeetmete eest täiel määral hüvitist maksma. Hoiupanga kapitali suhtarvud on endiselt seadusega ettenähtud miinimumnõuetest märgatavalt suuremad; 2014. aastaks kavandatakse esimese taseme omavahendite suhtarvuks [8-9] % (vrd 6,1 protsendiga 2009. aastal).
(83)
Lisaks on hoiupank tõestanud oma toimetulekut halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud prognoosid olid asjakohased. Kuna stressitestist nähtus, et hoiupanga tulemused on seadusega ettenähtud kapitali suhtarvudest suuremad, siis järelikult täidab pank ka ümberkorraldamisteatise punkti 13 tingimused. Lisaks selgus tundlikkusanalüüsist, et hoiupank suudaks tulevikus taluda intressimäärade võimalikku märgatavat muutust.
(84)
Lisaks sellele esitas hoiupank riiklike kapitalisüstide kohta osade kaupa toimuva ennetähtaegse tagasimakse kava. Selline tagasimakse peaks olema võimalik ilma hoiupanga kapitalibaasi kasutamata, sest hoiupanga kapitali suhtarvu kavandatakse 2010. aastaks [6-7] % ja seejärel tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt isegi sellest kõrgemana. Ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral peaks suhtarv seadusega ettenähtud miinimumnõuetest suurem olema. Ennetähtaegseks osade kaupa toimuvaks tagasimakseks ei vaja hoiupank ega ükski teine tehingus osalev ettevõtja täiendavat toetust. Esiteks, arendusühingu olukord ei oleks sellest parem, kui tagatiseta obligatsioonide 1. osa ostuhinnaks kujuneb 150 miljonit eurot, mis üldjoontes vastab rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta kapitaliinstrumendi säilitaks. Teiseks, rahaülekanne toimub kahe avalik-õigusliku asutuse vahel. Kuna esimese taseme omavahenditeks muudetav instrument liigitati juba riigiabiks ja hoiupank hakkab peale selle muutmist maksma sihtasutusele sama kõrget hüvitist, ei kaasne komisjoni arvates muutmisega enam mingisugust täiendavat abi. Viimasena märkigem, et hoiupanga 150 miljoni euro suuruse teise osa tagasiostmine vastab põhijoontes samuti rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta selle instrumendi säilitaks.
(85)
Seega jõuab komisjon otsusele, et hoiupanga esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamist käsitlevatele kriteeriumidele, olles seega leidnud lahenduse konkurentsiprobleemidele, millele komisjon algatamisotsuses osutas.
ii) Omapanus/kulude jaotus
(86)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt peaksid finantsasutused ja nende kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses omavahenditest, millega tagatakse, et abi piirdub ainult vajaliku miinimumiga. Näiteks võib see hõlmata ka finantsasutuse vara müüki. Samuti peaksid kapitali omanikud võimalust mööda finantsasutuse kahjusid ennetama. Hoiupanga võetud kohustustega tagatakse omavahendite kasutamine, samuti see, et hoiupanga hübriidkapitali haldavad erainvestorid annavad ümberkorraldamisse oma panuse.
(87)
Ümberkorraldamiskava kohaselt ei saa abi ületada elujõulisuse taastamisega seotud kulusid. Osutatud abiga tuleb tagada, et hoiupangal oleksid tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral vajalikud kapitalipuhvrid ja et halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral oleksid täidetud seadusega ettenähtud omakapitali nõuded.
(88)
Tuleb tagada, et hoiupank võtab meetmeid kulude vähendamiseks ja selle kaudu tekkivad sisevahendid lisab pank ümberkorraldamiskulude katteks. Nende meetmete abil vähenevad aastas tehtavad kulutused ümberkorralduste ajavahemiku lõpuks [25-35] miljoni euro võrra (ligikaudu [5-8] % 2009. aasta kogukuludest).
(89)
Lisaks sellele saadakse põhitegevusega mitteseotud tulusate tütarettevõtjate loovutamisest sissetulekut, mida võib kasutada ümberkorraldamise finantseerimiseks.
(90)
Hoiupank võib hübriidinstrumentide kupongide teenindamise katkestada või edasi lükata, kui see on mõnel aastal kasulik. Kuid ka hübriidinstrumentide omanikud püüavad hoiupanga kahjusid ära hoida, kuna hoiupanga kahjudes osalemisest tulenevalt vähendatakse hübriidkapitali nimiväärtust või lõpetatakse kupongimaksed. Komisjoni arvates tuleb hübriidkapitali erainvestoritelt nõuda võimalikult suurt kulude hüvitust, sellega täidetakse ümberkorraldamisteatise nõuded, mis käsitlevad erainvestorite panust ümberkorraldamises.
(91)
Ümberkorraldamisteatise punkti 24 kohaselt võib asjakohane kulude jagamine toimuda ka riigitoetuse sobiva hüvitamise teel. Komisjoni arvates on rekapitaliseerimismeetmete raames kindlaksmääratud hüvitis koos muude eelnevalt kirjeldatud kulude jagamise meetmetega küllaldane. Oodatavad kasumid asetavad hoiupanga olukorda, kus riigi eraldatud kapital tuleb vastavalt rekapitaliseerimisel kehtivatele määrustele hüvitada ja määratud kupongid tuleb teenindada, nimelt alates 2011. aastast tagatiseta obligatsioonide ning alates 2013. aastast passiivse osaluse eest pärast instrumentide nominaalkapitali täiendamist. Riigilt saadud tagatiseta obligatsioonide intressid kumuleeruvad [2-6] aasta jooksul ning kahjumi katmisest vähenenud mõlema rekapitaliseerimisinstrumendi kapitali suurendatakse. Finantsprognooside tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt saab riik tagatiseta obligatsioonide eest maksmata intressid ja mõlema instrumendi vähendatud nimisumma hiljem jälle tagasi.
(92)
Seetõttu ollakse arvamusel, et Saksamaa esitatud ümberkorraldamiskava näeb ümberkorraldamiseks ette piisava omapanuse ning seega on algatamisotsuses tõstatatud konkurentsiprobleemidega seotud kahtlused kõrvaldatud.
iii) Meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks
(93)
Ümberkorraldamiskavas peavad ümberkorraldamisteatise kohaselt sisalduma konkurentsimoonutuste piiramise ja konkurentsivõimelise finantssektori tagamise meetmed. Lisaks sellele peab kava käsitlema moraalse ohu probleemi ja tagama, et riigiabi ei kasutataks konkurentsivastase käitumise finantseerimiseks.
(94)
Meetmepaketis on moraalse ohu probleem leidnud piisavalt tähelepanu. Hoiupank on kohustunud arvukalt loovutama põhitegevusega mitteseotud tulusaid ettevõtjaid. Siia kuuluvad osalused järgmistes suurtes hoiupanga […]: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Saksamaa esitas kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustus nimetama ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes peab tagama kohustuste tähtaegse täitmise. Ettenähtud ajakava eiramisel nimetatakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik.
(96)
Hoiupanga ümberkorraldamise raames tuleb tema esindatust teatavates kliendisektorites vähendada. Kavandatud meetmete kaudu omandavad konkurendid juurdepääsu mõnedele hoiupanga suurtele äriklientidele ja institutsioonilistele klientidele. Kuna tegemist on peamiselt suurettevõtjatega, kellel üldiselt on olemas juurdepääs kapitaliturgudele, peab komisjon meetme negatiivset mõju reaalmajandusele ebaoluliseks.
(97)
Edaspidi vähendab hoiupank ümberkorraldamismeetmete käigus konkreetselt oma bilansisummat riskiga kaalutud põhivarast [15-20] protsendi võrra ([15-20] % bilansisummast) ning [10-15] protsendi võrra edaspidist kasvu arvestades (5 % bilansisummast). Selline vähendamine tuleb saavutada peamiselt SAA- ja ABS-investeeringutest väljumisega, enda nimel kauplemise lõpetamisega ([6-8] % riskiga kaalutud põhivarast, [6-8] % bilansist) ning suurkrediitide kärpimise ja institutsiooniliste klientide krediidiliinide vähendamisega ([5-7] % riskiga kaalutud põhivarast, [5-7] % bilansist).
(98)
Kõnealuseid meetmeid võib hinnata piisavaks, kui võtta arvesse hoiupangale antud riigiabi mahtu (3,3 % riskiga kaalutud põhivarast) ning pidades silmas hoiupanga suuruse ja äritegevuse ulatuse vähendamist. Hoiupanga tegevus piirdub nüüd ainult Kölni-Bonni majanduspiirkonnaga, kus talle kuulub oluline ([18-23] - [30-35] % olenevalt tootest), kuid mitte valitsev turuosa. Oma põhitegevuse sektorites ei ole hoiupank enam madalaima hinna pakkujaks. Täiendavad meetmed eesmärgiga vähendada veelgi hoiupanga turuosa tema eraklientidega seotud tegevusvaldkonnas, ei ole alljärgnevalt nimetatud põhjustel enam otstarbekad. Hoiupanga raskuste põhjuseks ei olnud tema põhitegevus. Lisaks tõendas Saksamaa piisavalt, et selliste täiendavate meetmete võtmine oleks raske ning seotud põhjendamatult suurte kuludega; see mõjutaks negatiivselt hoiupanga aluseks olevat kasumlikkust ning ohustaks tema pikaajalist elujõulisust. Edaspidi avaldaksid sellised meetmed hoiupanga tegevuse põhivaldkondadele, keskmise suurusega ettevõtjate ja eraklientide sektorile, mis ei olnud hoiupanga raskuste põhjustajaks, negatiivset mõju. Nende kliendigruppide alternatiivsete rahastamisvõimaluste vähesust ja oma varasemaid reaalmajandusele laenude andmise säilitamiseks tehtud otsuseid arvestades leiab komisjon, et hoiupanga äritegevuse lisapiirangud mõjutaksid tema tegevuse põhivaldkonda ning kahjustaksid nii hoiupanka kui ka tema teenindatavaid turge.
(99)
Komisjon võtab teadmiseks ka hoiupanga ja Saksamaa esitatud lubadused. Need lubadused hõlmavad hinnadikteerimise keeldu ning keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil, st hoiupank ei saa rakendada riigiabi konkurentsivastase turukäitumise rahastamiseks. Kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 40 tagab omandamise keeld, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks.
(100)
Sellest tuleb järeldada, et hoiupanga esitatud meetmete liik ja ulatus on sobiv ja piisav võimalike konkurentsimoonutustega toimetulekuks. Seega täidab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatises sisalduvaid ja elujõulisust, kulude jagamist ning konkurentsimoonutuste leevendamise meetmeid käsitlevaid eeskirju ning kõrvaldab algatamisotsuses esitatud kahtlused.
8.2.3 Järelevalve
(101)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise jaotisele 5 tuleb korrapäraselt esitada aruandeid, mille põhjal komisjon kontrollib ümberkorraldamiskava plaanipärast rakendamist. Saksamaa nimetas ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab järelevalve aruande iga kuue kuu järel. Esimese aruande tähtaeg on veebruaris 2011. Komisjoni arvates on sellega tagatud ümberkorraldamiskava elluviimise reeglipärane järelevalve.
(102)
Käesoleva otsuse jaotises 4 kirjeldatud ümberkorraldamiskava on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b.
9. JÄRELDUS
(103)
Ümberkorraldamismeetmed sobivad hoiupanga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on piisavad kulude jagamise seisukohast ning tasakaalustavad asjaoludele vastavalt ja proportsionaalselt riigiabi meetmetest tulenevaid konkurentsi moonutavaid mõjusid. Seetõttu vastab esitatud ümberkorraldamiskava komisjoni arvates ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ja ümberkorraldamismeetmeid võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt võib kapitalisüstid kooskõlas ümberkorraldamiskavaga heaks kiita,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ettevõtjale Sparkasse KölnBonn tema avalik-õiguslike aktsionäride poolt antud ümberkorraldamisabi on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Abi on siseturuga kokkusobiv eeldusel, et ümberkorraldamiskava viiakse ellu ja seejuures täidetakse lisades I, II ja III sätestatud kohustused.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 29. september 2010