PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 672/2012
ze dne 16. července 2012,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Žádost
(2)
Dne 27. září 2011 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(3)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(4)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkající se vývozu z ČLR a Malajsie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula z překládky některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Malajsii.
(5)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Malajsie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(6)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření prováděcím nařízením (EU) č. 1135/2011 (3) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie.
1.4 Šetření
(8)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR a Malajsie, vyvážející výrobce v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Malajsii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených ve 14. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(9)
Přihlásili se tři vyvážející výrobci v Malajsii a tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky.
(10)
Následující vyvážející výrobci poskytli odpovědi na dotazník a poté byly v jejich prostorách provedeny inspekce.
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor a
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5 Období šetření
(11)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(12)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo šetření ohledně existence obcházení provedeno prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Malajsií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(13)
Dotčeným výrobkem, jak byl vymezen v původním šetření, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(14)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(15)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezené otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Malajsie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(16)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník poskytli tři vyvážející výrobci v Malajsii.
(17)
Následně byly u těchto tří vyvážejících výrobců provedeny inspekce na místě.
(18)
Tito tři malajští vyvážející výrobci uskutečnili za období, o němž se podává zpráva, 75 % celkového vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext (4). Celkové objemy vývozu vycházely z databáze Comext.
(19)
Jeden ze tří malajsijských vyvážejících výrobců ukončil spolupráci po prvním dni inspekce, a proto byl použit článek 18 základního nařízení.
(20)
V případě zbývajících dvou malajsijských společností bylo rovněž zjištěno, že je třeba použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to z důvodů uvedených ve 34. a 52. až 59. bodě odůvodnění.
(21)
Z vyvážejících výrobců ČLR nespolupracoval žádný. Vzhledem k tomu bylo v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení při zjišťováních týkajících se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Malajsie nutné zčásti vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového vývozu z ČLR do Malajsie byly použity vnitrostátní statistiky ČLR a Malajsie. Údaje byly rovněž podrobeny křížové kontrole s využitím podrobných údajů o dovozu a vývozu poskytnutých celními orgány Malajsie.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách Malajsie a ČLR zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo výrobek, který je předmětem šetření. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými vyvážejícími výrobci však bylo možné stanovit, že se podstatná část uvedeného objemu dovozu týká dotčeného výrobku. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4 Změna obchodních toků
(23)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (5) a konečných opatření uložených v srpnu 2011 (podle původního nařízení).
(24)
Na druhé straně celkový vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie v roce 2011 významně vzrostl. Z údajů databáze Comext vyplývá, že v uplynulém roce došlo k prudkému nárůstu vývozu z Malajsie do Unie, zatímco v předešlých letech byla jeho úroveň nevýznamná. Tuto vývojovou tendenci u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
(25)
Tabulka 1 ukazuje velikost dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR a Malajsie do Unie v období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011.
Objem dovozu v milionech m2
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
ČLR
307,82
294,98
383,76
282,03
Malajsie
0,02
0,04
0,02
76,10
Zdroj: Statistiky Comext
(26)
Výše uvedené údaje jasně ukazují, že dovoz z Malajsie do Unie byl v letech 2008 až 2010 na zanedbatelné úrovni. V roce 2011 však v důsledku uložení uvedených opatření dovoz náhle vzrostl a z hlediska objemu do jisté míry nahradil vývoz z ČLR na trh Unie. Od uložení platných opatření byl navíc zaznamenán podstatný pokles vývozu z ČLR do Unie (26 %).
(27)
Za stejné období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie. Vývoz narostl z relativně malého množství v roce 2008 (4,65 milionu m2) na 32,78 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva. Tuto vývojovou tendenci u dovozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie z ČLR rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
Tabulka 2
Vývoz otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie od 1. ledna 2008 do 30. září 2011
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Množství
(v milionech m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Roční změna (%)
24 %
2,8 %
452 %
Index (2008 = 100)
100
124
128
705
Zdroj: Statistiky ČLR
(28)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie, byly posouzeny jak statistiky Malajsie, tak statistiky ČLR. Obě sady údajů jsou k dispozici pouze pro skupiny výrobků vyšší úrovně, než je úroveň dotčeného výrobku. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými výrobci, kteří původně spolupracovali, však bylo možné stanovit, že podstatná část zahrnuje dotčený výrobek. Proto bylo možné vzít tyto údaje v úvahu.
(29)
Výše uvedené tabulky 1 a 2 jasně ukazují, že prudký pokles vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie byl následován podstatným nárůstem vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie a pozdějším drastickým nárůstem vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie během období šetření. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken dovážených z ČLR do Malajsie bylo při dovozu do Malajsie nesprávně procleno pod odlišnými kódy, než které byly předmětem šetření. Podle celních prohlášení o dovozu byla tato dodatečná množství proclena pod kódy 7019 11 000 a 7019 40 000.
(30)
Tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly založeny v období od listopadu 2010 do března 2011 a spustily výrobu a vývoz do Unie teprve po uložení prozatímních opatření v únoru 2011. Do února 2011 neexistovala v Malajsii výroba otevřených síťovin ze skleněných vláken.
2.5 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Malajsie do Unie a vývozu z ČLR do Malajsie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představoval změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé.
2.6 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel je existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
Deklarovaný vývoz původně spolupracujících malajsijských společností představoval přibližně 75 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Zbývající část vývozu může být připisována malajsijským výrobcům, kteří nespolupracovali v rámci šetření nebo se nepodíleli na praktikách překládky. Jeden ze spolupracujících dovozců v Unii získával otevřené síťoviny ze skleněných vláken od malajsijského vývozce, který při tomto šetření nespolupracoval.
(34)
Jak je podrobně uvedeno v 52. až 59. bodě odůvodnění, tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly informovány na místě o tom, že v jejich případě může být uplatněn článek 18 základního nařízení, neboť bylo zjištěno, že poskytly zavádějící informace. Důkazy zejména naznačovaly, že dva z původně spolupracujících vyvážejících výrobců neudali, že jsou ve spojení. Tyto společnosti rovněž manipulovaly a pozměňovaly doklady, jako jsou výpisy z bankovních účtů. Dále vyvstávají pochybnosti o pravosti jejich nákupních faktur a bankovních platebních dokladů. Dvě z těchto společností též nebyly schopny prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Z informací obdržených od malajsijských úřadů vyplývá, že zboží může získat osvědčení o původu při vývozu, pokud došlo ke změně v zařazení pod určitý kód mezi dovezenou surovinou použitou ve výrobním procesu a vyvezeným konečným zbožím. Z důkazů, které byly zjištěny během inspekcí, lze usuzovat na skutečnost, že určité množství otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR je nesprávně deklarováno pod kódy, jež nebyly předmětem šetření při jejich dovozu do Malajsie, zatímco při jejich vývozu do Unie byly zařazeny pod dva kódy KN, jež byly předmětem šetření. Tím se vysvětluje dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvezené z Malajsie do Unie, jak potvrdila i zjištění týkající se změny obchodních toků popsaná v 29. bodě odůvodnění.
(35)
Existence překládky výrobků původu z ČLR v Malajsii je tudíž potvrzena.
(36)
Jelikož byl článek 18 základního nařízení použit na všechny tři původně spolupracující společnosti, nebylo možné stanovit, zda jsou zapojeny do montážních operací.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(37)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro překládku mimo snahu vyhnout se platným opatřením uloženým na některé otevřené síťoviny ze skleněných vláken pocházející z ČLR. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu dotčeného výrobku z ČLR přes Malajsii a s ní spojenou nakládku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(38)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného třemi původně spolupracujícími společnostmi, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(39)
Nárůst dovozu z Malajsie do Unie z 20 000 m2 v roce 2010 na 76 milionů m2 od dubna do září 2011 byl z hlediska množství považován za podstatný.
(40)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a vážené průměrné vývozní ceny (upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření) je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(41)
V souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobné výrobky.
(42)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla během příslušného šetření považována za zemi s tržním hospodářstvím, kterou je možné porovnat s ČLR. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo považováno za vhodné použít běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena v původním šetření.
(43)
Vývozní ceny z Malajsie byly stanoveny na základě dostupných informací, tj. na průměrných vývozních cenách určitých otevřených síťovin ze skleněných vláken během období, o němž se podává zpráva, jak jsou uvedeny v databázi Comext. Důvodem bylo uplatnění článku 18 základního nařízení u všech tří původně spolupracujících vývozců, jejichž údaje tedy nemohly být použity pro stanovení vývozních cen.
(44)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, vedlejší náklady, náklady spojené s balením a bankovní poplatky. Jelikož byl článek 18 základního nařízení uplatněn u všech tří původně spolupracujících vývozců, bylo nutno provést úpravy založené na nejlepších dostupných údajích. Úpravy za účelem zohlednění rozdílů byly stanoveny na základě procenta vypočteného jako rozdíl mezi celkovou hodnotou CIF a vývozními cenami ze závodu spočítanými ze všech transakcí udaných třemi uvedenými malajsijskými výrobci za období, o němž se podává zpráva.
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(46)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(47)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Malajsii.
(48)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci během tohoto šetření by rozšířenými opatřeními měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tj. konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(50)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(51)
Uvedené tři společnosti v Malajsii, které poskytly odpovědi na dotazníky, požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(52)
Jak bylo uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna ze společností ukončila spolupráci po prvním dni inspekce. Již v průběhu dne inspekce byla spolupráce nedostatečná. Společnost zejména nebyla schopná poskytnout většinu požadovaných podpůrných dokumentů, jako např. výkazy o výrobě, stavu zásob a účty za energie. Na druhé straně bylo množství surovin přítomných ve výrobně společnosti velmi nízké, což neodpovídalo deklarované úrovni výroby, a ve skladech nebyly přítomny žádné hotové výrobky. Předložené nákupní faktury byly navíc stejného formátu jako blok faktur s předtištěnými čísly nalezený v prostorách společnosti. Tato podobnost poukazuje na možnost, že nákupní faktury společnosti nejsou pravé. Dále důkazy naznačovaly, že tato společnost neuvedla své spojení s dalším malajsijským vývozcem, který též spolupracoval během šetření. Přesněji uvedeno, v prostorách společnosti byly rovněž nalezeny dokumenty se vztahem k druhému původně spolupracujícímu výrobci, zatímco toto spojení nebylo uvedenými společnostmi udáno.
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost neposkytla žádné vyjádření, tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(54)
Spolupráce druhé společnosti byla během inspekce nedostatečná. Společnost při několika příležitostech odepřela přístup ke klíčovým údajům, jako jsou výkazy o výrobě a stavu zásob. Množství surovin přítomných ve výrobně společnosti bylo velmi nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie.
(55)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že plánované tři dny na inspekci byly příliš krátká doba na to, aby mohla poskytnout veškeré údaje a doklady požadované osobami pověřenými šetřením. Společnost rovněž připustila, že osobám pověřeným šetřením několikrát odepřela přístup k údajům, a dále potvrdila, že ve většině případů musely osoby zastupující společnost během inspekce získat svolení od svých nadřízených, aby mohly poskytnout přístup k údajům osobám pověřeným šetřením. Společnost dále připustila, že osoby zastupující společnost neměly vztah k činnostem oddělení účetnictví, přičemž současně potvrdila, že řídící pracovníci se nezúčastnili šetření z důvodu zaneprázdněnosti.
(56)
Vysvětlení podaná společností potvrzují závěr, že společnost kladla závažným způsobem překážky šetření. Společnost byla informována o datech konání inspekce s dostatečným předstihem a souhlasila s nimi. Vývoz do Unie je hlavní činností společnosti, přesto nebyli řídící pracovníci přítomni. V průběhu inspekce docházelo k záměrným a neodůvodněným prodlevám při poskytování požadovaných údajů a dokladů; odepření přístupu k údajům zapříčinilo další prodlevy a bránilo ukončení ověřování v daném časovém rámci. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(57)
Spolupráce třetí společnosti během inspekce byla nedostatečná, společnost kromě toho poskytovala zavádějící informace. Bylo zjištěno, že společnost manipulovala výpisy z bankovních účtů a nedokázala prokázat pravost svých bankovních platebních dokladů. Její záznamy o účetnictví byly označeny za nespolehlivé, neboť vykazovaly vážné nesrovnalosti, pokud jde o počáteční a konečné převedené zůstatky. Množství surovin přítomných na skladě bylo nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Důkazy rovněž naznačovaly, že společnost neuvedla své spojení s prvním z uvedených malajsijských vývozců, neboť určité doklady patřící třetí společnosti byly nalezeny v prostorách prvé společnosti.
(58)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost rovněž zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že nemá žádné zkušenosti s tímto druhem inspekcí, což dle jejího stanoviska může vysvětlovat nalezené nedostatky. Společnost rovněž uvedla, že projevovala opatrnost při poskytování požadovaných dokumentů osobám pověřeným šetřením, zejména pokud jde o výpisy z bankovních účtů a doklady o platbách, neboť nebyla oficiálně informována malajsijskými úřady o totožnosti osob pověřených šetřením. Společnost přesto připustila, že její zaměstnanci pozměnily obsah výpisů z bankovních účtů, avšak tento krok byl učiněn údajně proto, že společnost měla obavy z možných úniků svých dokumentů, sabotáže a ztráty důvěrnosti svých údajů.
(59)
Další vysvětlení podaná společností nebyla takového významu, aby změnila závěr, že společnost poskytla v průběhu šetření zavádějící informace. Tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(60)
Vzhledem ke zjištěním, které se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným ve 31. až 35. bodě odůvodnění a s ohledem na povahu zavádějících informací uvedenou v 52. až 59. bodě odůvodnění nebylo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení možné udělit osvobození, o která tyto tři společnosti požádaly.
(61)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou muset ostatní výrobci v Malajsii, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během období, o němž se podává zpráva, nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojenými s výrobou a prodejem.
(62)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(63)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění.
(64)
Jeden spolupracující dovozce požádal o posouzení možnosti uložit různé sazby cla na evidovaný dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken uskutečněný dovozci, kteří spolupracovali v rámci šetření, a těmi, kteří nespolupracovali. Požadavek byl zamítnut, neboť v základním nařízení neexistuje právní základ pro takové rozlišení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510011 a 7019590011).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. července 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 672/2012,
16. juuli 2012,
millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 13,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes 62,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kõigi äriühingute puhul, keda ei ole loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 või I lisas. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.
1.2. Taotlus
(2)
27. septembril 2011 esitati komisjonile algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiinast pärit teatava hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.
(3)
Taotluse esitasid neli liidu hõreda koega klaaskiust kangaste tootjat: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.
(4)
Taotluses esitati piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimus oluline kaubandusstruktuuri muutus, mis hõlmas eksporti Hiinast ja Malaisiast liitu ja millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Väidetavalt oli selle kaubandusstruktuuri muutuse põhjuseks teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste ümberlaadimine Malaisias.
(5)
Lisaks nähtus tõendusmaterjalist, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendusmaterjal näitas, et suurenenud import Malaisiast toimus hindadega, mis olid madalamad kui esialgses uurimises kindlaks määratud mittekahjustavad hinnad.
(6)
Lisaks kõigele muule viitasid tõendid, et teatavaid Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaid müüakse dumpinguhinnaga, võrreldes esialgse uurimise ajal kindlaks määratud samasuguse toote normaalväärtusega.
1.3. Algatamine
(7)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 1135/2011 (3) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste import.
1.4. Uurimine
(8)
Komisjon teatas ametlikult Hiina ja Malaisia ametiasutustele, nende riikide eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijatele ja liidu tootmisharule uurimise algatamisest. Hiina ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 14 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustikud. Küsimustikud saadeti ka liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Endast andsid teada ja küsimustikule vastasid kolm Malaisia eksportivat tootjat ja kolm liidu sõltumatut importijat.
(10)
Küsimustiku täitsid järgmised eksportivad tootjad, kelle valdustesse korraldati seejärel kontrollkäigud.
Malaisia eksportivad tootjad:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor;
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor;
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5. Uurimisperiood
(11)
Uurimine toimus ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Andmeid koguti uurimisperioodi kohta muu hulgas selleks, et uurida kaubandusstruktuuris väidetavalt toimunud muutusi. Üksikasjalikumaid andmeid koguti 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 kestnud aruandeperioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood”), et uurida kehtivate meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist.
2. UURIMISE TULEMUSED
2.1. Üldised märkused
(12)
Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 uuriti võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas Hiina, Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; kas eespool nimetatud muutuse tingis tava, protsess või toiming, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või kahjustati tollimaksu parandavat mõju samasuguse toote hindade ja/või koguste osas või kas esines tõendeid dumpingu kohta võrreldes varem vajaduse korral kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega kindlaks tehtud samasuguse toote normaalväärtusega.
2.2. Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode
(13)
Vaatlusalune toode on määratletud esialgses uurimises: hõreda koega klaaskiust kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, välja arvatud klaaskiust plaadid, mis pärinevad Hiinast ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla.
(14)
Uurimisalune toode on eelmises põhjenduses määratletud toode, mis on saadetud Malaisiast, olenemata sellest, kas ta deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte.
(15)
Uurimine näitas, et Hiinast liitu eksporditud ning Malaisiast liitu saadetud eespool määratletud hõreda koega klaaskiust kangastel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
2.3. Koostöö ulatus ja kaubandusmahu kindlaksmääramine
(16)
Nagu põhjenduses 10 märgitud, vastasid küsimustikule kolm Malaisia eksportivat tootjat.
(17)
Järgnevalt korraldati nende kolme eksportiva tootja juurde kontrollkäigud.
(18)
COMEXTi (4) andmetel moodustas kõnealuse kolme Malaisia eksportiva tootja eksport 75 % uurimisaluse toote koguekspordist Malaisiast liitu aruandeperioodi ajal. Ekspordi üldmaht põhines COMEXTi andmetel.
(19)
Pärast esimest kontrollkäigu päeva lõpetas üks kolmest Malaisia eksportivast tootjast koostöö, seega kohaldati algmääruse artiklit 18.
(20)
Kahe ülejäänud Malaisia äriühingu puhul leiti, et põhjendustes 34 ja 52-59 esitatud kaalutlustel on samuti õigustatud algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamine.
(21)
Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Seega tuli järeldused teatavate Hiinast liitu imporditavate hõreda koega klaaskiust kangaste ning vaatlusaluse toote ekspordi kohta Hiinast Malaisiasse osaliselt teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. Hiinast liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiinast Malaisiasse toimuva ekspordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi ka Malaisia tolliasutuste esitatud üksikasjalike impordi- ja ekspordiandmetega.
(22)
Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. COMEXTi andmete ning kolme Malaisia eksportiva tootja esitatud andmete põhjal oli siiski võimalik kindlaks teha, et oluline osa sellest impordimahust hõlmas vaatlusalust toodet. Seega sai neid andmeid kasutada, et teha kindlaks kaubandusstruktuuri muutus.
2.4. Kaubandusstruktuuri muutumine
(23)
Vaatlusaluse toote import Hiinast liitu vähenes oluliselt pärast ajutiste meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris (5) ja pärast lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis (esialgse määruse kohaselt).
(24)
Samas uurimisaluse toote kogueksport Malaisiast liitu 2011. aastal oluliselt suurenes. COMEXTi andmete kohaselt suurenes eksport Malaisiast liitu eelmisel aastal järsult, samal ajal kui eelnevatel aastatel oli see olnud vaevumärgatav. Seda suundumust kinnitab ka vastav Malaisia statistika hõreda koega klaaskiust kangaste Malaisiast liitu eksportimise kohta.
(25)
Tabelis 1 on esitatud teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste Hiinast ja Malaisiast liitu toimunud impordi kogused 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2011.
Impordi maht miljonit m2
2008
2009
2010
1.10.2010 - 30.9.2011
Hiina
307,82
294,98
383,76
282,03
Malaisia
0,02
0,04
0,02
76,10
Allikas: COMEXTi statistika.
(26)
Eespool esitatud andmetest nähtub selgelt, et 2008. aastast kuni 2010. aastani oli import Malaisiast liitu vaevumärgatav. Samas pärast meetmete kehtestamist 2011. aastal suurenes import Malaisiast järsult ja asendas teataval määral Hiina ekspordi liidu turule, kui pidada silmas impordi mahtu. Lisaks sellele on pärast kehtivate meetmete võtmist toimunud Hiinast pärit ekspordi märgatav langus (26 %).
(27)
Samal ajavahemikul võib täheldada ka drastilist kasvu Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste ekspordis Malaisiasse: võrdlemisi väike ekspordikogus 2008. aastal (4,65 miljonit m2) kasvas 32,78 miljoni m2 aruandeperioodi ajal. Seda suundumust kinnitab ka vastav Malaisia statistika hõreda koega klaaskiust kangaste Hiinast Malaisiasse importimise kohta.
Tabel 2
Hõreda koega klaaskiust kangaste eksport Hiinast Malaisiasse 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2011
2008
2009
2010
1.10.2010 - 30.9.2011
Kogus
(miljonit m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Muutus aastas (%)
24 %
2,8 %
452 %
Indeks (2008 = 100)
100
124
128
705
Allikas: Hiina statistika.
(28)
Hiinast Malaisiasse suunduva teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste kaubavoo kindlakstegemiseks võeti arvesse nii Malaisia kui ka Hiina statistikat. Mõlema riigi andmed on kättesaadavad üksnes vaatlusalusest tootest kõrgema tooterühma tasandil. COMEXTi andmete ning kolme esialgu koostööd teinud Malaisia eksportija esitatud andmete põhjal oli siiski võimalik kindlaks teha, et oluline osa sellest hõlmas vaatlusalust toodet. Seega võis kõnealuseid andmeid arvesse võtta.
(29)
Eespool toodud tabelitest 1 ja 2 nähtub selgelt, et järsule langusele Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste ekspordis liitu järgnes oluline tõus Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste ekspordis Malaisiasse ühes Malaisiast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste liitu eksportimise märgatava kasvuga uurimisperioodi ajal. Samuti selgus uurimise käigus, et lisakogused Hiinast Malaisiasse liikunud hõreda koega klaaskiust kangaid deklareeriti Malaisiasse importimise ajal valesti selliste koodide alla kuuluvana, mida käesolev uurimine ei hõlma. Tolli impordideklaratsiooni kohaselt deklareeriti nimetatud lisakogused koodide 7019 11 000 ja 7019 40 000 all.
(30)
Kolm esialgu koostööd tegevat äriühingut asutati ajavahemikus 2010. november kuni 2011. aasta märts ja nad alustasid tootmist ning liitu eksportimist alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris. Enne 2011. aasta veebruari ei toodetud Malaisias hõreda koega klaaskiust kangaid.
2.5. Kaubandusstruktuuri muutuste kokkuvõte
(31)
Hiinast liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine ja samal ajal ekspordi suurenemine Malaisiast liitu ning Hiinast Malaisiasse pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris ja lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis tõid kaasa muutused ühelt poolt eespool nimetatud riikide ning teiselt poolt liidu vahelise kaubanduse struktuuris.
2.6. Kõrvalehoidmise laad
(32)
Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Selleks määratakse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 2 kindlaks kokkupaneku toimumine.
(33)
Esialgu koostööd teinud Malaisia äriühingute deklareeritud eksport moodustas kuni 75 % Malaisiast liitu toimunud ekspordi kogumahust. Ülejäänud ekspordi moodustas nende Malaisia tootjate eksport, kes ei teinud uurimise raames koostööd ega tegelenud ümberlaadimisega. Üks koostööd teinud liidu tootja oli hankinud hõreda koega klaaskiust kangaid Malaisia eksportijalt, kes ei teinud kõnealuse uurimisega koostööd.
(34)
Nagu põhjendustes 52-59 üksikasjalikult kirjeldatud, anti kolmele esialgu koostööd teinud äriühingule kohapeal teada, et nende suhtes võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18, kuna leiti, et nad olid esitanud eksitavat teavet. Tõenditest nähtus, et kaks esialgu koostööd teinud eksportivat tootjat ei andud teada omavahelisest seotusest. Lisaks manipuleerisid ja muutsid need äriühingud dokumente, nagu pangakonto väljavõtted, ning mõne nende ostuarve ja maksetšeki ehtsus on kaheldav. Peale selle ei suutnud kaks neist tõendada selle tooraine päritolu, mida nad kasutasid liitu eksporditud hõreda koega klaaskiust kangaste tootmiseks. Malaisia ametiasutuste hangitud teabe kohaselt võivad kaubad eksportimise ajal saada päritolusertifikaadi, kui imporditud ja tootmisprotsessis kasutatud tooraine koodi muudetakse võrreldes eksporditud valmistoote koodiga. Kontrollkäikude ajal nähtud tõenditest selgub, et teatav kogus Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangast deklareeritakse selle impordi ajal Malaisiasse valesti, koodide all, mida kõnealune uurimine ei hõlma, samal ajal kui nende ekspordi ajal liitu klassifitseeritakse need kahe CN-koodi alla, mida hõlmab kõnealune uurimine. Sellega on selgitatav hõreda koega klaaskiust kangaste Malaisiast liitu toimunud ekspordi lisakogused, nagu kinnitasid põhjenduses 29 osutatud järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta.
(35)
Seepärast saab kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Malaisias.
(36)
Kuna kõigi esialgu koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas nad tegelesid toodete kokkupanemisega.
2.7. Muu piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine
(37)
Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes kehtivatest meetmetest hoidumine. Tollimaksule lisaks muid tegureid, mis võiksid kompenseerida Hiinast pärit vaatlusaluse toote Malaisias ümberlaadimise kulud, eelkõige transpordi ja uuesti pealelaadimisega seotud kulud, ei leitud.
2.8. Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine
(38)
Selle hindamiseks, kas imporditud tooted olid koguse ja hinna osas kahjustanud Hiinast pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid kolme esialgu koostööd teinud eksportiva tootja ekspordihindade ja -koguste kohta (juhul kui kohaldati algmääruse artiklit 18) ja nende äriühingute ekspordihindade ja -koguste kohta, kes koostööd ei teinud. Sellisel viisil määratletud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjate suhtes esialgse määruse põhjenduses 74.
(39)
Leiti, et impordi suurenemine Malaisiast liitu 20 000 m2-lt 2010. aastal 76 miljoni m2-ni ajavahemikus aprillist septembrini 2011 on oluline koguse tõus.
(40)
Esialgses määruses kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna (kohandatuna vastavalt esialgses uurimises kindlaks määratud impordijärgsetele kuludele ja kvaliteedikohandustele) võrdlemisel ilmnes, et müük toimus turuhinnast oluliselt madalama hinnaga. Seega järeldati, et kehtivate meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas.
2.9. Tõendid dumpingu kohta
(41)
Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele toodetele.
(42)
Esialgses määruses kehtestati normaalväärtus Kanada hindade alusel, mis leiti kõnealuse uurimise käigus olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiinale. Leiti, et vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 on asjakohane kasutada eelnevalt esialgses uurimises kindlaks määratud normaalväärtust.
(43)
Malaisiast pärit ekspordi hinnad põhinesid kättesaadavatel andmetel ehk siis teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste keskmisel ekspordihinnal aruandeperioodi ajal, nagu need on esitatud COMEXTis. See tulenes algmääruse artikli 18 kohaldamisest kõigi kolme esialgu koostööd teinud äriühingu suhtes, seega ei saanud nende andmeid ekspordihindade kindlakstegemiseks kasutada.
(44)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandusi, et võtta arvesse transpordi-, kindlustus-, lisa- ja pakkimiskulude ning panga teenustasude erinevusi. Võttes arvesse, et algmääruse artiklit 18 kohaldati kõigi kolme esialgu koostööd teinud tootja suhtes, siis tuli kohandused kindlaks teha kättesaadava teabe põhjal. Seega põhines vastav kohandamine protsendil, mis kajastas CIF-hinna ja kõigi kolme Malaisia tootja tehasehinnaga tehtud tehingute koguväärtuse erinevust aruandeperioodil.
(45)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes esialgses määruses esitatud kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmisi ekspordihindu käesoleva uurimise aruandeperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
(46)
Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping.
3. MEETMED
(47)
Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust on hoitud kõrvale algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, kasutades selleks ümberlaadimist Malaisias.
(48)
Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmeid laiendada ka Malaisiast saadetud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte.
(49)
Pidades silmas koostööst hoidumist käesoleva uurimise käigus, peaksid laiendatavateks meetmeteks olema need, mis on rakendusmääruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 sätestatud kõigi teiste äriühingute suhtes 62,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksuna, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.
(50)
Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega on ette nähtud, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb tollimaksud sisse nõuda teatavate selliste hõreda koega klaaskiust kangaste registreeritud impordilt, mis on saadetud Malaisiast.
4. VABASTAMISTAOTLUSED
(51)
Kolm Malaisia tootjat, kes küsimustikule vastasid, taotlesid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamist kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.
(52)
Põhjenduses 19 nenditi, et üks nimetatud äriühingutest lõpetas koostöö järgmisel päeval pärast esimest kontrollkäiku. Isegi selle ühe päeva jooksul oli koostöö ebapiisav. Nimetatud äriühing ei suutnud esitada enamikku nõutud dokumentidest, nagu tootmislehed, varude arvestus ja elektriarved. Teisest küljest olid äriühingu tooraine laovarud väga madalal tasemel, mis ei õigustanud esitatud tootmismahtusid, ja laos ei olnud valmistooteid. Lisaks sellele oli esitatud ostuarved samas vormingus nagu plokk eelnevalt trükitud numbritega arveid, mis leiti äriühingu valdusest. See sarnasus viitas, et äriühingu ostuarved ei pruukinud olla ehtsad. Peale selle ilmnes tõenditest, et kõnealune äriühing ei andnud teada oma seotusest teise Malaisia eksportijaga, kes samuti tegi uurimise käigus koostööd. Täpsemalt leiti esimese äriühingu valdustest teise esialgu koostööd teinud Malaisia tootjaga seotud dokumendid, samal ajal kui kumbki äriühing ei andnud teada nende omavahelisest seotusest.
(53)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4 teatati kõnealusele äriühingule, et tema esitatud teavet ei kavatseta arvesse võtta, ning anti võimalus esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul oma märkused. Kuna kõnealune äriühing märkusi ei esitanud, tuli järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.
(54)
Teine äriühing tegi kontrollkäigu ajal ebapiisavalt koostööd. Äriühing keeldus mitmel korral ligipääsu andmisest olulistele andmetele, nagu tootmisaruanded ja laoarvestuse aruanded. Äriühingu tehases hoitava tooraine kogused olid väga väiksed võrreldes äriühingu esitatud tootmismahtude ja laos hoitavate valmistoodete varuga. Peale selle ei suutnud kõnealune äriühing esitada tõendeid selle tooraine päritolu kohta, mida ta kasutas liitu eksporditud hõreda koega klaaskiust kangaste tootmiseks.
(55)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4 teatati kõnealusele äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning talle anti võimalus esitada oma märkused kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Esitatud märkustes väitis see äriühing, et kontrollkäigu jaoks plaanitud kolm päeva oli lühike ajavahemik ja äriühingu jaoks ebapiisav, et esitada kõiki andmeid ja dokumente, mida uurimisrühm nõudis. Kõnealune äriühing tunnistas samuti, et ta keeldus mitmel korral uurimisrühmale andmetele ligipääsu võimaldamast, kinnitades, et kontrollkäigu ajal äriühingut esindanud isikud pidid enamasti saama oma direktorite loa, et anda uurimisrühmale ligipääs andmetele. Lisaks sellele tunnistas äriühing, et tema esindajad ei olnud üldse seotud raamatupidamise osakonnaga, ja kinnitas, et äriühingu direktorid ei osalenud kontrollkäikudel, kuna nad väitsid end hõivatud olevat.
(56)
Äriühingu selgitused kinnitavad järeldust, et nimetatud äriühing oluliselt takistas uurimist. Äriühingut teavitati kontrollkäigu kuupäevadest pikka aega ette ja ta nõustus nende kuupäevadega. Kuigi eksport liitu on nimetatud äriühingu peamine tegevusala, ei olnud selle direktorid kohal. Kontrollkäigu ajal viivitati tahtlikult ja õigustamatult nõutud andmete ning dokumentide esitamisega, samal ajal kui andmetele ligipääsu andmisest keeldumine põhjustas lisaviivitusi ja takistusi kontrollkäigu lõpetamisele ettenähtud ajavahemikus. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 teha järeldused selle äriühingu suhtes kättesaadavate andmete põhjal.
(57)
Kolmanda äriühingu koostöö kontrollkäigu ajal oli ebapiisav, kuna ta esitas eksitavat teavet. Leiti, et kõnealune äriühing oli moonutanud pangakonto väljavõtteid ega suutnud tõendada, et tema maksetšekid on ehtsad. Leiti, et nimetatud äriühingu raamatupidamisdokumendid ei ole usaldusväärsed, kuna nendes esines arvukalt olulisi lahknevusi seoses äriühingu ülemineva alg- ja lõppbilansiga. Tooraine varude tase oli madal võrreldes äriühingu esitatud tootmismahtude ja laos hoitavate valmistoodete varuga. Peale selle ei suutnud kõnealune äriühing esitada tõendeid selle tooraine päritolu kohta, mida ta kasutas liitu eksporditud hõreda koega klaaskiust kangaste tootmiseks. Lisaks selgus tõenditest, et kõnealune äriühing ei andnud teada oma seotusest esimese Malaisia eksportijaga, kuigi esimese äriühingu valdustest leiti teatavaid dokumente, mis kuulusid kolmandale äriühingule.
(58)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4 anti kõnealusele äriühingule teada, et tema esitatud teavet ei kavatseta arvesse võtta, ning talle anti võimalus esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul oma märkused. Oma märkustes väitis nimetatud äriühing, et tal ei ole kogemusi selliste kontrollkäikudega, millega võib tema arvates selgitada leitud puudusi. Lisaks väitis äriühing, et ta oli ettevaatlik uurimisrühma nõutud ja neile esitatud dokumentide, eriti pangakonto väljavõtete ja maksetõenditega, kuna Malaisia ametiasutused ei teavitanud kõnealust äriühingut ametlikult, millise uurimisrühmaga on tegemist. Samas tunnistas nimetatud äriühing, et tema personal oli muutnud pangakonto väljavõtete sisu, aga väidetavalt vaid seetõttu, et äriühing oli sügavalt mures oma dokumentide võimaliku lekkimise, sabotaaži ja oma andmete konfidentsiaalsuse pärast.
(59)
Äriühingu esitatud lisaselgitused ei olnud sellised, mis muudaksid tehtud järeldust, et kõnealune äriühing oli uurimise käigus esitanud eksitavat teavet. Seega tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 teha järeldused selle äriühingu suhtes kättesaadavate andmete põhjal.
(60)
Arvestades põhjendustes 31 ja 35 kirjeldatud järeldusi kaubandusstruktuuri muutuste ja ümberlaadimise kohta ning võttes arvesse põhjendustes 52-59 osutatud eksitava teabe iseloomu, ei saa nende kolme äriühingu vabastamistaotlusi algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt rahuldada.
(61)
Ilma et see piiraks algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaldamist, nõutakse, et teised Malaisia tootjad, kes ei andnud endast teada käesoleva menetluse käigus ega eksportinud uurimisalust toodet liitu aruandeperioodil ning kes kavatsevad esitada taotluse vabastuse saamiseks laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4, vastaksid küsimustikule, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas vabastus võib olla õigustatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, äriühingu tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Taotlus tuleb komisjonile saata viivitamata koos kogu vajaliku teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tootmis- ja müügitegevuses.
(62)
Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku kehtivaid laiendatud meetmeid vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.
5. TEAVITAMINE
(63)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta.
(64)
Üks koostööd teinud importija küsis, kas on võimalik kaaluda hõreda koega klaaskiust kangaste registreeritud impordi suhtes menetluses koostööd teinud importijate puhul erinevate tollimaksumäärade kohaldamist võrreldes nendega, mida kohaldatakse koostööst hoidunud importijate puhul. Taotlus lükati tagasi, sest algmäärus ei sisalda õiguslikku alust, mis toetaks sellist eristamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Rakendusmääruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 kõikide muude äriühingute suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Hiinast pärinevate hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordile, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, laiendatakse selliste hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordi suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla (TARICi koodid 7019510011 ja 7019590011) ning mis on saadetud Malaisiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.
2. Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EL) nr 1135/2011 artikli 2 ning määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud, Malaisiast saadetud impordilt, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast pärit impordina või mitte.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks: +32 22956505
2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.
Artikkel 3
Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) nr 1135/2011 artikli 2 kohase impordi registreerimise.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 16. juuli 2012