PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 2/2012,
4. jaanuar 2012,
millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1890/2005 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja nõudis lõplikult sisse Hiina Rahvavabariigist (HRV), Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kehtestatud ajutised tollimaksud. Samal ajal lõpetati Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muutis nõukogu 25. augustil 2009 määrusega (EÜ) nr 768/2009 (3) eespool nimetatud meetmeid ühe Vietnami eksportiva tootja puhul.
(3)
Määrust, millest lähtuvalt kehtestati muu hulgas HRVst ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks, nimetatakse edaspidi „esialgseks määruseks”. Uurimist, mis viis esialgse määrusega ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.
2. Taotlus aegumise läbivaatamiseks
(4)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon 19. augustil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (edaspidi „taotluse esitaja”) viie liidu tootja nimel: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. ja Ugivis S.A., kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kogutoodangust liidus.
(5)
Taotluses piirduti HRVst ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega. Seetõttu ei hõlma käesolev läbivaatamine esialgse määrusega kehtestatud dumpinguvastased meetmeid Vietnamist, Indoneesiast ja Taist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile.
(6)
Taotlus põhines väitel, et asjaomastest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(7)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. novembril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (5) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(8)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(9)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide esindajatele.
(10)
Komisjon andis ka huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(11)
Arvestades uurimisega seotud asjaomaste riikide eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17.
(12)
Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Saadud vastustest lähtuvalt otsustati Taiwani eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski HRV eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.
(13)
Kolmkümmend kuus Taiwani eksportijat/eksportijate rühma esitas nõutud teabe ning oli nõus enda kaasamisega valimisse. Kümnega neist ei saanud arvestada, sest selgus, et tegemist oli kas ainult kaubandusettevõtjatega või nad ei eksportinud liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Koostööd tegevatelt Taiwani äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast. Seejärel loobus üks valimisse kaasatud äriühing koostööst. Ülejäänud kolm valimisse kaasatud äriühingut moodustasid 41,6 % ELi eksporditud Taiwani toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(14)
Liidu sõltumatute importijate puhul kaasati valimisse nõutud teabe esitanud kaheksast äriühingust kolm suurimat, kes moodustasid ligikaudu 90 % koostööd tegevate äriühingute teatatud impordimahust. Vaid üks importija esitas seejärel küsimustiku vastuse.
(15)
Küsitud teabe esitas 12 liidu tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi kuuest liidu tootjast. Seejärel loobus üks valimisse kaasatud liidu tootja koostööst. Ülejäänud viis valimisse kaasatud tootjat moodustasid 38 % kõikide liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(16)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud isikutele ja kõikidele uurimisega teadaolevalt seotud kasutajatele. Nagu eespool selgitatud, saadi küsimustike vastused viielt liidu tootjalt, kolmelt eksportivalt Taiwani tootjalt ja ühelt importijalt. Mitte ükski kasutaja, kellega ühendust võeti, ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd ega andnud endast teada.
(17)
Nagu selgitatud põhjendustes 13 ja 15, otsustasid üks valimisse kaasatud Taiwani eksportiv tootja ja üks valimisse kaasatud liidu tootja küsimustiku vastuse esitamata jätta. Sellele vaatamata peeti mõlemal juhul ülejäänud äriühingute valimit asjaomaste müügimahtude puhul siiski representatiivseks.
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itaalia;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itaalia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itaalia;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa;
-
Ugivis S.A, Belley, Prantsusmaa;
b)
Taiwanis asuvad eksportivad tootjad:
-
Arrow Fastener Co., Ltd. ja sellega seotud eksportijad, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. ja sellega seotud eksportija, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan Hsien;
c)
liidus asuv sõltumatu importija:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Saksamaa.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis määratletud esialgses määruses, nimelt HRVst ja Taiwanist pärit teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(20)
Läbivaatamisega seotud uurimine (nagu ka esialgne uurimine) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja siseturgudel müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
(21)
Neli huvitatud isikut andis endast teada ja väitis, et tooted, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10 ja 7318 15 51 alla, tuleks käesoleva uurimise kohaldamisalast välja jätta, sest väidetavalt ei ole need toodetud liidu piires. Kõnealune väide lükati tagasi, sest i) ei esitatud ühtegi tõendit, mis oleksid näidanud, et kõnealused tooted oleksid samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest erinevad ning ii) ühelgi juhul ei saa tootevalikut aegumise läbivaatamise kontekstis muuta.
(22)
Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist (edaspidi „lõplik avalikustamine”), mille põhjal soovitati kehtivad meetmed säilitada, väitis üks Taiwani eksportiv tootja, et bimetallist kinnitusdetailid tuleks tootevalikust välja jätta bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide märkimisväärsete erinevuste tõttu ühiku müügihindade, tootmiskulude, põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning rakendamise osas. Nagu selgitatud põhjenduses 21, ei saa tootevalikut siiski aegumise läbivaatamise kontekstis muuta. Kõnealust väidet tuleks uurida tootevaliku vahepealses läbivaatamises, mida ettevõte võib taotleda.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(23)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine.
1. HRV
1.1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Nagu eespool selgitatud, ei teinud ükski HRV eksportiv tootja uurimise käigus koostööd.
(25)
Seetõttu tuli järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige Eurostati andmete ning liidu tootmisharu läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal. HRV ametlikku ekspordistatistikat ei olnud käesoleval juhul võimalik kasutada, sest vaatlusalune toode moodustab vaid murdosa harmoneeritud tariifisüsteemi kantud vastavatest kogustest.
1.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(26)
HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik individuaalseid dumpingumarginaale arvutada.
(27)
Läbivaatamistaotluse andmetel toimus eksport HRVst liitu väidetavalt dumpinguhinnaga marginaalidega, mis ulatusid 13,6 %-st 61,8 %-ni. Nagu algatamisteates märgitud, võrdles taotluse esitaja HRVst liitu suunatud ekspordi hindu arvestusliku normaalväärtusega esialgses uurimises kasutatud võrdlusriigis Taiwanis.
(28)
HRV äriühingute koostöösoovimatuse tõttu puudub teave, mis võiks viia teistsuguste järeldusteni. Lisaks märgitakse, et ainsale koostööd tegevale Taiwani äriühingule kehtestatud normaalväärtus leiti olevat oluliselt suurem kui taotluse esitaja poolt eelnevalt kehtestatud normaalväärtus aegumise uurimise taotluses. Kuna puudub igasugune viide sellele, et HRVst liitu suunatud ekspordi hinnad erineksid taotluses esitatud hindadest, on tõenäoline, et HRV dumpingu tasemed olid kõrgemad kui taotluses näidatud tasemed.
1.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(29)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti ka dumpingu kordumise tõenäosust.
(30)
Analüüsiti järgmisi elemente: HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus; liidu turu atraktiivsus HRV tootjate jaoks ning nende kolmandatesse riikidesse suunatud eksport.
1.3.1. HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(31)
Kuna avalikku teavet HRV teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstuse kohta on vähe, kasutati HRV tootmisvõimsuse hindamiseks läbivaatamistaotluses sisalduvat teavet. Selle põhjal ilmneb, et teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks on HRVs uusi tehaseid rajatud alates 2003. aastast. Lisaks on HRV tootjatel teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmete (6) ning nendele järgnenud languse tõttu seda tüüpi kinnitusdetailide impordis HRVst liitu 2009. aastast alates märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, mida võiks kasutada vaatlusaluse toote valmistamiseks, sest tootmist on lihtne ümber reguleerida teist tüüpi kinnitusdetailide valmistamiseks.
1.3.2. Liidu turu atraktiivsus
(32)
Liidu turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei peatanud HRV vaatlusaluse toote ekspordi laienemist. Vastupidi - Eurostati andmete põhjal on HRVst liitu suunatud impordi maht 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvanud 13 % võrra. HRV impordihindade areng samal ajavahemikul näitas, et Eurostati andmetel keskmine impordihind tõusis. Üksikasjalikumast analüüsist selgus siiski, et CN-koodide alla liigitatud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade, mis moodustasid 59 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditud üldkogusest, hind langes vaatlusalusel perioodil 24 % võrra. See näitab, et vaatamata kehtivatele meetmetele suutsid HRV eksportijad siiski ekspordimahtu suurendada ja eksporditud vaatlusaluse toote valdava osa hindu veelgi langetada.
1.3.3. Eksport kolmandatesse riikidesse
(33)
Kolmandatesse riikidesse eksporditud HRV toodete mahtude ja hindade puhul tuleb märkida, et HRV ekspordiandmed käivad kõikide HS-koodide kohta. Võrdluses ELi impordistatistikaga TARIC-koodide tasandil moodustas vaatlusaluse toote maht ligikaudu 3 % nimetatud HS-koodide raames. Seega ei kujuta ekspordiandmed endast eriti usaldusväärset teabeallikat. HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik saada mingit muud olulist teavet HRV kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kohta.
1.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(34)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et eksport HRVst toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Arvestades HRV vaba tootmisvõimsust ja tõsiasja, et vaatlusaluse toote import liitu kasvas vaatlusalusel perioodil dumpinguvastaste meetmete olemasolule vaatamata, ilmneb tõepoolest, et HRV eksportivatel tootjatel on stiimul liidu turule suunatud dumpinguhindadega eksporti meetmete kehtivuse lõppemise korral veelgi suurendada.
2. Taiwan
2.1. Sissejuhatavad märkused
(35)
Märgitakse, et arvestades Taiwani eksportivate tootjate suurt arvu, mis väljendas nende koostöövalmidust, moodustati täpsemaks uurimiseks neljast äriühingust/äriühingute rühmast koosnev representatiivne valim. Üks äriühing loobus hiljem koostööst. Ülejäänud äriühingud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga 41,6 % Taiwani ekspordi kogumahust (7) liitu ning seetõttu peeti valimit siiski representatiivseks.
(36)
Ka märgitakse, et ülejäänud kolme valimisse kaasatud äriühingu valdustes tehtud kontrollkäikude ajal ei olnud ühe äriühingu puhul võimalik kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet. Samuti tehti kindlaks, et teise äriühingu esitatud teave oli eksitav. Kõnealuseid eksportivaid tootjaid teavitati viivitamatult komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18, mille tagajärjel jäetakse esitatud teave arvesse võtmata ning tuginetakse usaldusväärseimatele kättesaadavatele faktidele. Äriühingutele anti võimalus esitada selle olukorra kohta täiendavaid märkusi. Need aga ei mõjutanud komisjoni otsust tugineda nimetatud kahe eksportiva tootja puhul kättesaadavatele faktidele. Seetõttu arvutati individuaalne dumpingumarginaal ainult ühele Taiwani eksportivale tootjale.
(37)
Eelnevat arvesse võttes tuli enamik järeldusi dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse suhtes teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige ainsa koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja esitatud andmete, ühe koostööd tegeva importija esitatud andmete, Eurostati andmete ning taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal. Taiwani ametlikku ekspordistatistikat ei olnud käesoleval juhul võimalik kasutada, sest vaatlusalune toode esindab vaid murdosa harmoneeritud tariifisüsteemi kantud vastavatest kogustest.
2.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.2.1. Normaalväärtus
(38)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.
(39)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kinnitusdetailide tüüp, ii) toorainena kasutatud terase kvaliteet, iii) kinnitusdetailide DIN-norm, iv) kinnitusdetailide diameeter ja v) nende pikkus.
(40)
Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, st kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(41)
Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.
(42)
Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.
2.2.2. Ekspordihind
(43)
Koostööd tegeva Taiwani eksportivalt tootjalt liidu turule suunatud ekspordimüügi juhtumid olid kõik peale ühe tehtud otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(44)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus.
2.2.3. Võrdlus
(45)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid.
2.2.4. Dumpingumarginaal
(46)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Ülaltoodud metoodika põhjal leiti, et koostööd tegev eksportija jätkas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 12 kuust nelja kuu põhjal moodustas dumping 22 %.
(47)
Siinkohal tuletatakse meelde, et dumpingumarginaali arvutamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodi nelja kuu põhjal on meetod, mida komisjon tavapäraselt meetmete aegumise läbivaatamises kasutab, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Tõepoolest ei nõuta aegumise läbivaatamistes dumpingumarginaali kindlaksmääramist kõikide tehingute jaoks, sest selline arvutus on vajalik ainult kehtiva dumpinguvastase meetme taseme muutmiseks, mis ei ole aegumise läbivaatamise eesmärk. Need neli kuud olid kvartalite viimased kuud, mistõttu 12kuuline periood oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühtviisi hõlmatud.
(48)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis ainus koostööd tegev Taiwani eksportiv tootja, et teatavad küsimustikus esitatud kodumaised tehingud, mis normaalväärtuse arvutamisel arvesse võeti, olid tegelikult ette nähtud Euroopa Liitu eksportimiseks, mitte omamaiseks tarbimiseks. Äriühingu väitel toimus kõnealune edasimüük Taiwani kinnitusdetailide sõltumatute tootjate või vahendajate kaudu.
(49)
Märgitakse, et kõnealust väidet ei kinnitanud ükski tõend selle kohta, et kõnealuseid tooteid eksporditaks Euroopa Liitu. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(50)
Arvestades algmääruse artikli 18 kohaldamist kahe teise valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ei arvutatud neile dumpingumarginaali. Läbivaatamistaotluse andmetel toimus eksport Taiwanist aga väidetavalt dumpinguhinnaga marginaalidega, mis ulatusid 14 %-st kuni 50 %-ni. Puudub teave, mis võimaldaks teha teistsuguseid järeldusi. Lisaks kinnitavad faktid, et ainus uuritud äriühing müüs tooteid liidu turule dumpinguhindadega ning et Taiwanist imporditud vaatlusaluse toote keskmine hind on madalam kui kõnealuse äriühingu keskmine ekspordihind, üleriigilisel tasandil esineva dumpingu olemasolu kontrollitud teabe alusel.
2.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(51)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust ka Taiwani puhul.
(52)
Analüüsiti järgmisi elemente: eksportivate Taiwani tootjate vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Taiwani tootjate jaoks ning nende kolmandatesse riikidesse suunatud eksport.
2.3.1. Eksportijate vaba tootmisvõimsus
(53)
Kuna Taiwani teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstuse kohta käivat avalikku teavet on vähe, kasutati järgnevate järelduste tegemiseks eksportijate vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisalduvat teavet ning kontrollkäikude ajal kogutud teavet. Läbivaatamistaotluse andmetel on Taiwani uued teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjad investeerinud uutesse seadmetesse tootmisvõimsuse suurendamise eesmärgil. Lisaks ilmnes kontrollimisel, et investeeringud tootmisvõimsusesse kasvavad 2011. aastal eeldatavalt 12 % võrra esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas koostööd tegeva tootja vaba tootmisvõimsus 7 % üldisest tootmisvõimsusest. Varude tase leiti olevat väga madal, sest koostööd tegev äriühing tootis vaatlusalust toodet ainult tellimisel.
2.3.2. Liidu turu atraktiivsus
(54)
Liidu turu atraktiivsust näitab fakt, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei mõjutanud Taiwani vaatlusaluse toote liitu suunatud eksporti. Eurostati ja kontrollitud impordiandmete põhjal olid Taiwanist pärit impordi mahud 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel üsna stabiilsed, kuid kõnealuse impordi väärtus kahanes samal ajavahemikul 16 % võrra. Sellest võib järeldada, et Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade keskmine müügihind langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab, et vaatamata kehtivatele meetmetele suutsid Taiwani eksportijad siiski ekspordimahu säilitada ja hindu veelgi langetada.
(55)
Üks Taiwani huvitatud isik tõi välja asjaolu, et Taiwani ekspordihindade langus ei tulenenud eksportijate vaenulikust hinnakujundusest, vaid järgis pigem põhitooraine, st valtstraadi, hindade arengut. Väärib märkimist, et tooraine hindade langus mõjutas kõiki teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjaid sarnasel viisil. Siiski jääb kehtima järeldus, et liidu turg on Taiwani eksportijatele endiselt atraktiivne, sest nad suutsid ekspordimahud säilitada hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.
2.3.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad
(56)
Kolmandatesse riikidesse suunatud Taiwani ekspordi mahtude ja hindade puhul tuleb märkida, et Taiwani ekspordiandmed, mida oli võimalik analüüsida, käivad kõikide HS-koodide kohta. Võrdluses ELi impordistatistikaga TARIC-koodide tasandil moodustas vaatlusaluse toote maht ligikaudu 2,6 % nimetatud HS-koodide raames. Seetõttu ei anna kõnealused andmed mingit teavet Taiwanist kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote mahtude ja ekspordihindade kohta. Siiski näitavad kolme valimisse kaasatud Taiwani eksportija kontrollitud ekspordiandmed kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtude vähenemist. Sellest järeldub, et Taiwanist pärit eksport on rohkem ELi suunatud.
(57)
Ka märgitakse, et Taiwani koostööd tegeva eksportija esitatud teabest nähtub, et liitu müües on ühiku müügihind 10 % kõrgem kui muudesse riikidesse müües ning et muudesse riikidesse eksporditud müügimaht moodustab ainult 20 % liitu suunatud ekspordimahust.
2.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(58)
Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et eksport Taiwanist toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Taiwani vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust arvestades ilmneb tõepoolest, et Taiwani eksportivatel tootjatel oleks meetmete kehtivuse lõppemise korral motivatsioon suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
1. Liidu toodang
(59)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas läbivaatamistaotluses esitatud teavet ning liidu tootjatelt enne ja pärast läbivaatamise uurimise algatamist kogutud andmeid.
(60)
Selle teabe alusel oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 63 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud liidu tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud.
(61)
Nagu märgitud põhjenduses 11, rakendati liidu tootjate tegevuse uurimiseks valimi moodustamist. Valimi valiku tegemiseks teavet andnud 12 tootjast moodustati valim kuuest tootjast. Nagu selgitatud põhjenduses 17, ei teinud üks tootja koostööd. Koostööd tegevad valimisse kaasatud äriühingud moodustasid ligikaudu 31 % liidu hinnangulisest kogutoodangust.
2. Liidu tootmisharu
(62)
Kõik põhjenduses 59 osutatud liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi viidatakse neile kui „liidu tootmisharule”.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Sissejuhatavad märkused
(63)
Mahu ja hinnasuundumuste hindamisel kasutati vastavat Eurostati impordistatistikat CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 kohta, läbivaatamistaotluses esitatud andmeid ning liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid, mida täiendasid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikele antud vastused, mida oli kontrollitud.
2. Liidu tarbimine
(64)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, mis oli nimetatud läbivaatamistaotluses ja mida täiendasid koostööd tegevatelt valimisse kaasatud tootjatelt saadud kontrollitud andmed ning Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta.
(65)
Nende põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
Tabel 1
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine (tonnides)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oli liidu tarbimine suhteliselt stabiilne. Siiski vähenes tarbimine märkimisväärselt 18 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel finantskriisi ülemaailmse negatiivse mõju tõttu. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel taastus liidu tarbimine taas ning suurenes 20 % võrra.
3. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
3.1. Kumulatsioon
(67)
Et hinnata asjaomastest riikidest pärit kumulatiivset importi, uuriti iga riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimusi.
(68)
Leiti, et nii HRV kui ka Taiwani impordimahud ületasid algmääruse artikli 5 lõikes 7 määratud miinimumkünnise ning pole sugugi tähtsusetud. Vaatlusalusel perioodil võis nimetatud kahe riigi puhul märgata impordimahu samasugust arengut: 2007. ja 2009. aasta vahel toimus langus, millele järgnes tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mis puutub keskmistesse impordihindadesse, siis, nagu märgitud põhjenduses 32, näitas HRV impordi hindade areng samal ajavahemikul, et Eurostati andmetel keskmine impordihind tõusis. Siiski ilmnes üksikasjalikumast analüüsist, et CN-koodide alla liigitatud roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade, mis esindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditud üldkoguse enamust, hind langes vaatlusalusel perioodil 24 % võrra. Taiwani hinnad langesid vaatlusalusel perioodil ning olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalaimal tasemel. Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused. Seetõttu järeldati, et kumuleerimise tingimused on täidetud.
3.2. Dumpinguhinnaga import HRVst ja Taiwanist
(69)
HRVst ja Taiwanist pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Tabel 2
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Nagu ülaltoodud tabelist nähtub, kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 3 % võrra. Sarnaselt tarbimise arengule leidis ajavahemikul 2008-2009 aset langus. Siiski oli nimetatud langus vähem märgatav kui samal ajavahemikul toimunud tarbimise langus. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas import taas lausa 43 % võrra.
(71)
Keskmised impordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 5 % võrra. Ka mahtude osas olid impordihinnad madalaimal tasemel 2009. aastal, pärast mida need taas mõnevõrra tõusid.
(72)
Vaatlusalusel perioodil järgis dumpinguhinnaga impordi turuosa tarbimise arengut ning jäi stabiilseks umbes 7 % ulatuses.
3.3. Hindade allalöömine
(73)
Arvestades HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatust ja Taiwani eksportivate tootjate vähest koostööd, on liitu eksporditud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kohta väga vähe teavet. Nimetatud asjaolu koos faktiga, et vaatlusalune toode hõlmab mitmeid erinevaid roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mille hinnad on samuti väga erinevad (näiteks võivad ühikuhinnad puidukruvide kategoorias varieeruda 30 korda) muutis võimatuks hindade allalöömise marginaalide kindlaksmääramise jaoks põhjendatud hinnavõrdluse tegemise. Liidu tootmisharu kaalutud keskmise müügihinna ja liidu sõltumatute klientide võrdlus, mis kohandati tehasehindade tasemele asjaomaste riikide Eurostatist saadud keskmise CIF-impordihinnaga, ei näidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mingit hindade allalöömist. Taiwani ainus koostööd tegev eksportiv tootja eksportis üht konkreetset roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade liiki, mida liidus väga vähe toodetakse. Seetõttu ei olnud sobivate tooteliikide puudumise tõttu võimalik kõnealuse äriühingu jaoks hindade allalöömise arvutust tooteliikide kaupa teha.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(74)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
(75)
Väljavõttelise uuringu kasutamise tõttu on kahjunäitajad osaliselt kindlaks tehtud liidu tootmisharu kohta tervikuna ja osaliselt valimisse kuuluvate liidu tootjate kohta. Makromajanduslike andmete nagu turuosa, toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu, kasvu, varude, tööhõive ja tootlikkuse alase kahju analüüsimise aluseks on andmed liidu tootmisharu kui terviku kohta. Muudel juhtudel on kasutatud andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate kohta (tehinguhinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, töötasud, kasumlikkus, rahavood ja kapitali kaasamise võime).
4.2. Toodang
(76)
Alljärgnevast tabelist nähtub, et toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 17 % võrra. Vähenenud nõudlusele vastavalt vähenes liidu tootmisharu toodang järsult 24 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel ning suurenes seejärel veidi 10 % võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel.
Tabel 3
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tonnides)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Allikas: makroandmed
4.3. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(77)
Tootmisvõimsus kahanes vaatlusalusel perioodil 13 % võrra ning sarnaselt tootmise arenguga näitas tootmisvõimsuse rakendamise määr väikest langust 4 % võrra 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel.
Tabel 4
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Tootmisvõimsuse rakendamine
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Allikas: makroandmed
4.4. Varud
(78)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase langes 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes ning jäi seejärel 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 26 % madalamaks kui aastal 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Allikas: mikroandmed
4.5. Müügimaht
(79)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 25 % võrra. Müügimaht vähenes 2007. ja 2009. aasta vahel 28 % võrra ning langes madalaima tasemeni 2009. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht aga taastus ning näitas 2009. aasta tasemega võrreldes 5 % suurust kasvutendentsi. Väärib märkimist, et nimetatud kasv oli palju väiksem kui nõudluse kasv (20 %) samal perioodil.
Tabel 6
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Allikas: makroandmed
4.6. Turuosa
(80)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes kaheteist protsendipunkti võrra.
Tabel 7
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Allikas: makroandmed
4.7. Kasv
(81)
Nagu põhjenduses 65 esitatud tabelist 1 nähtub, vähenes liidu tarbimine 2007. ja 2009. aasta vahel ning tõusis seejärel peaaegu 2007. aastaga võrdsele tasemele. Liidu tootmisharu turuosa kaotas vaatlusalusel perioodil aga 12 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa jäi stabiilseks.
4.8. Tööhõive
(82)
Liidu tootmisharu tööhõive määr langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.
Tabel 8
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Allikas: makroandmed
4.9. Tootlikkus
(83)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 10 % võrra. Madalaima taseme saavutas see 2009. aastal enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud taastumist.
Tabel 9
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Allikas: makroandmed
4.10. Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid
(84)
Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad näitasid märkimisväärset langustendentsi 2007. ja 2009. aasta vahel, langedes 50 % võrra. See tulenes osaliselt roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks vajaliku tooraine maksumuse märkimisväärsest alanemisest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügihinnad aga 2009. aastaga võrreldes tõusid, kuid olid endiselt 35 % võrra madalamad võrreldes nende hindadega, mis kehtisid vaatlusaluse perioodi alguses.
(85)
Uurimine näitas, et müügihindade langus 2007. ja 2009. aasta vahel tulenes osaliselt majanduskriisist, mis viis nimetatud perioodil kulude vähenemiseni 28 % võrra. Vähenemine kajastas peamiselt nikli, mis on roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmises kasutatav põhitooraine, hinna arengut. Siiski näitas uurimine, et isegi kui finantskriis mõjutas müügihindu negatiivselt, avaldas neile otsest survet ka kolmandatest riikidest pärit import, mis laienes liidu turule hoolimata kindlast tarbimisest ja hinnasurvest peamistele tooteliikidele, mida liidu tootmisharu tootis ja müüs; liidu tootmisharu oli sunnitud oma müügihindu langetama rohkem kui kulusid. See viis kõnealusel perioodil liidu tootmisharu majandustulemuste märkimisväärse halvenemiseni. Kuigi müügihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2009. aasta tasemega võrreldes tõusid, ei olnud need piisavad kõikide kulude katmiseks ega selleks, et võimaldada liidu tootmisharul mõistlikku kasumimarginaali saavutada.
(86)
Tabelis toodud müügihinnad on keskmised hinnad tonni kohta, mis sõltuvad suuresti tootevaliku erinevusest. Nagu selgitatud põhjenduses 73, võivad teatavates roostevabade kinnitusdetailide ja nende osade kategooriates ühikuhinnad varieeruda isegi 30 korda.
Tabel 10
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmised müügihinnad (eurot/tonn)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Allikas: mikroandmed
4.11. Töötasud
(87)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid töötajate keskmised töötasud 12 % võrra.
Tabel 11
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Allikas: mikroandmed
4.12. Investeeringud
(88)
Võrreldes vaatlusaluse perioodi muude aastatega, tegi liidu tootmisharu 2008. aastal teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmisesse suuri investeeringuid. Pärast seda aastat investeeringud vähenesid.
Tabel 12
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Allikas: mikroandmed
4.13. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(89)
Nagu märgitud põhjenduses 85, näitas uurimine, et kuigi müügihindade langus kajastas osaliselt kulude vähenemist, olid liidu tootmisharu hinnad surve all, mida avaldas teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade import. Need ei võimaldanud katta kõiki teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmisel ja müümisel tekkinud kulusid. See viis märkimisväärse languseni kasumlikkuses, mis oli 2007. aastal positiivne ning seejärel negatiivne, nagu nähtub alltoodud tabelist.
(90)
Investeeringute tasuvus kahanes 29 %lt 2007. aastal 17 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 13
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeeringute tasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Allikas: mikroandmed
4.14. Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(91)
Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Madalaima taseme saavutas see aastal 2009, pärast mida täheldati taas väikest tõusu. Siiski olid rahavood läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt palju väiksemad kui 2007. aastal.
Tabel 14
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavood (tuhandetes eurodest)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Allikas: mikroandmed
4.15. Dumpingumarginaali suurusjärk
(92)
Vaatamata kehtivatele meetmetele jätkus märkimisväärne dumpinguhindadega müük HRV puhul 13,6 % kuni 61,8 % tasemel ning Taiwani puhul 14 % kuni 50 % tasemel; mõlemad arvud põhinevad läbivaatamistaotluse ja ainsa koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja esitatud andmetel. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule ei saa pidada tähtsusetuks.
4.16. Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(93)
Peaaegu kõik esitatud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra halvenemist alates 2007. aastast. Kehtivatele meetmetele vaatamata on asjaomastest riikidest pärit import mõnevõrra kasvanud ning selle turuosa on jäänud stabiilseks. Aastal 2009, mil finantskriis mõjutas liidu nõudluse üldist olukorda ja müügihinnad olid surve all, kaotasid liidu tootjad olulise osa oma klientidest. Vaid üksikud liidu tootjad suutsid tootmismahtusid teist liiki kinnitusdetailide (nt süsinikterasest kinnitusdetailide) tootmise abil suurendada ja mastaabisäästust kasu saada ning seeläbi kompenseerida vähenenud müügimahtusid, mis teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade äris ette tulid. Samal ajal tegid liidu tootjad jõupingutusi, et suurendada tootmise tõhustamise eesmärgil investeeringuid. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suutis liidu tootmisharu majandustulemusi parandada, kuigi jäi endiselt kahjumisse. Tootmisvõimsuse rakendamise eeldatavat madalat taset arvestades ei ole olukorra paranemist oodata.
5. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(94)
Uurimine näitas, et vaatamata kehtivatele meetmetele ja vaatlusalusel perioodil liidus aset leidnud tarbimise vähenemisele kasvas import HRVst ja Taiwanist vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, hoides nende riikide turuosa seeläbi stabiilsena.
(95)
Nagu märgitud põhjenduses 73, ei olnud võimalik asjaomaste riikide impordihindade ja liidu tootmisharu liidu turu müügihindade vahel teha põhjendatud hinnavõrdlust teabe puudumise tõttu tooteliikide kohta, mida eksportisid HRV ja Taiwani eksportivad tootjad, ning nimetatud keskmise hinna raames eri tooteliikidevahelise suure hinnaerinevuse tõttu. Ainsa koostööd tegeva Taiwani tootja ekspordihindu ei saa tõepoolest valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega sisuliselt võrrelda, sest samasugused tooteliigid puudusid.
(96)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis põhjenduses 22 nimetatud koostööd tegev Taiwani tootja, et tema eksport ei ole taotluse esitajale mingit kahju põhjustanud, sest ta toodab selliseid teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade liike, mida toodavad ainult üksikud liidu tootjad väheses koguses. Sellega seoses märgitakse esiteks, et kahjusid hinnatakse liidu tootmisharu kui terviku jaoks, mitte vaid taotluse esitaja jaoks. Teiseks - praegu kehtivad meetmed tootevaliku kohta, mis on määratletud esialgses uurimises, ning nagu põhjenduses 21 on selgitatud, ei ole tootevalikut võimalik aegumise läbivaatamise kontekstis muuta.
5.2. Majanduskriisi mõju
(97)
Kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas, oli liidu tootmisharu majanduslik seis terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes 2007. aastal valitsenud soodsate majandustingimuste tõttu suhteliselt hea. Ka siis, kui turg soikus, eriti 2009. aastal, jätkasid mõned liidu tootjad investeerimist vananenud masinapargi ja seadmete asendamisse eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja olla konkurentsivõimelisem vaatamata asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordile ning muudest kolmandatest riikidest pärit odava impordi pealetungile. Lisaks seisid liidu tootjad nõudluse vähenemise ajal vastamisi ka suurte turustajate tugeva läbirääkimispositsiooniga. Nendepoolne hinnasurve tugevdamine mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda negatiivselt.
5.3. Muudest riikidest pärit import
(98)
Analüüsitud on ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju. Nendest riikidest pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil 26 % võrra ligikaudu 52 000 tonnilt ligikaudu 66 000 tonnini. Samal ajal langesid keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil 28 % võrra ja seejärel vähenes nende turuosa mõnevõrra - 42,5 %-lt 2007. aastal 54,2 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(99)
Näib, et muudest kolmandates riikidest pärit impordi enamik tuleb Indiast, Filipiinidelt ja Malaisiast. Nimetatud kolmest riigist pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 36 % kogu turuosast.
(100)
Indiast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 141 % võrra - ligikaudu 8 000 tonnilt 2007. aastal peaaegu 20 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmised impordihinnad langesid samal ajavahemikul 32 % võrra ning jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt liidu tootmisharu keskmisele müügihinnale alla. Seejärel suurendasid India eksportijad oma turuosa 6,7 %lt 2007. aastal 16,4 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(101)
Filipiinidelt pärit import näitab India impordiga sarnast suundumust. See kasvas vaatlusalusel perioodil 129 % võrra - ligikaudu 6 000 tonnilt 2007. aastal peaaegu 14 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmised impordihinnad langesid samal ajavahemikul 38 % võrra ning lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu keskmise müügihinna alla. Sellest tulenevalt on Filipiinide turuosa kasvanud 2007. aasta 4,9 %lt 11,4 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
(102)
Malaisiast pärit impordi suhtes märgitakse, et kuigi import vaatlusalusel perioodil vähenes (-27 %), oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia eksportijate käes siiski 8,2 % suurune turuosa. Lisaks olid Malaisia keskmised impordihinnad Eurostati andmetel vaatlusaluse perioodi alguses kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad; perioodi teises pooles olid hinnad siiski märkimisväärselt madalamad.
(103)
Kokkuvõtvalt ilmneb, et muude kolmandate riikide, eriti India, Filipiinide ja Malaisia eksportijad, on HRV ja Taiwani suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete olemasolust kasu saanud. Vaatlusaluse perioodi teises pooles kasvas Indiast ja Filipiinidelt pärit import rohkem kui kaks korda, samal ajal kui nende hinnad olid HRV ja Taiwani hindadest madalamad. Malaisiast pärit import näitas aga langustendentsi. Selline täiendav hinnasurve avaldas liidu tootmisharule negatiivset mõju; alates 2008. aastast ilmutasid liidu tootmisharu kasum ja teised finantsnäitajad tugevat langustendentsi. Seetõttu on eriti Indiast ja Filipiinidelt pärit impordi areng liidu tootmisharu turuosa kaotusse ja selle finantsolukorra negatiivsesse arengusse kahtlemata oma osa andnud.
Tabel 15
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Muudest riikidest pärit impordi turuosa
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Indiast pärit impordi maht (tonnides)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
India impordi turuosa
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Indiast pärit impordi hind (eurot/tonn)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Filipiinidelt pärit impordi maht (tonnides)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Filipiinidelt pärit impordi turuosa
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Filipiinidelt pärit impordi hind (eurot/tonn)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Malaisiast pärit impordi turuosa
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Malaisiast pärit impordi hind (eurot/tonn)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Järeldused
(104)
Kuigi liidu tarbimine püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, kaotas liidu tootmisharu samal ajavahemikul liidus toimunud müügi mahust 25 %, mis viis turuosa vähenemiseni 50,6 %-lt 2007. aastal 38,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal jäi asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi turuosa stabiilseks.
(105)
Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimahud vähenesid vastavalt 17 % ja 25 %, tootmisvõimsus ja selle rakendamine vähenes ning seejärel langesid ka tööhõive ja tootlikkus. Kasumlikkuse määr langes 7 %-lt 2007. aastal -3 %-ni uurimisperioodil ja ka rahavood näitasid langustendentsi.
(106)
Järeldatakse, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et liidu tootmisharu olukord oli ebakindel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus, mil jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks takistas asjaolu, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit odava impordi maht üha suurenes.
F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Asjaomaste riikide kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega
(107)
Kuna HRV eksportijad koostööd ei teinud, puudub nende muudele turgudele suunatud ekspordi hindade kohta teave. Taiwani puhul on kontrollitud ettevõtetest pärit andmete põhjal keskmised kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihinnad madalamad kui need, mida küsiti liidu turul. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleksid Taiwani tootjad motiveeritud märkimisväärse koguse ekspordi ümbersuunamiseks kolmandatest riikidest atraktiivsemale liidu turule.
2. Asjaomaste riikide rakendamata tootmisvõimsus
(108)
Kättesaadavast teabest nähtub, et nii HRVs kui ka Taiwanis on suur tootmisvõimsus ja mõlemad riigid on võimelised tootmismahtusid kiiresti suurendama. Sellega seoses tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine HRVst pärit teatavatele rauast või terasest kinnitusdetailidele 2009. aastal (8) on viinud HRV impordi vähenemiseni ja vabastanud tootmisvõimsust, mida võidakse kasutada teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks. Lisaks väärib märkimist, et hiljuti lõpule viidud meetmetest kõrvalehoidmise uurimisega laiendati HRVst pärit teatavatele rauast ja terasest kinnitusdetailidele kehtestatud meetmeid ka Malaisiast saadetud impordile (9). Seepärast eksisteerib võimalus ELi eksporditavaid koguseid oluliselt suurendada, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid täiendavat toodangut vastu võtta.
3. Järeldused
(109)
On selge, et asjaomaste riikide tootjate potentsiaal võimaldab ELi turule suunatud ekspordi mahtu märkimisväärselt suurendada. Lisaks ilmneb Taiwani puhul, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on madalamad kui liidu turul küsitud hinnad, mis suurendab tõenäosust, et osa kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordist võidakse meetmete puudumise korral ELi turule ümber suunata. See avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.
(110)
Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav. Kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi mahud suureneksid, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade edasise kahanemise ning sellest tuleneva finantsolukorra halvenemise. Seega järeldatakse, et ilmselt oleks meetmete tühistamise tagajärjeks niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju jätkumine.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(111)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(112)
Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(113)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine liidu huvidega vastuolus.
2. Liidu tootmisharu huvid
(114)
Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas ka vaatlusaluse perioodi alguses täheldatud suhteliselt stabiilne majanduslik olukord. Siiski kaotas liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul müügimahtu ja turuosa ning müügihinnad langesid, samal ajal kui import asjaomastest riikidest suurenes mõnevõrra kehtivatest meetmetest hoolimata. Samal ajavahemikul halvenes liidu tootmisharu rahaline olukord ning see muutus kahjumlikuks. Kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.
3. Importijate/kasutajate huvid
(115)
Mitte ükski 20 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgse uurimise ajal tegi koostööd vaid üks kasutaja ning seega jõuti järeldusele, et kasutajad saavad uurimisaluseid tooteid lisaks asjaomastele riikidele omandada ka teistest tarneallikatest. Lisaks järeldati, et kuna teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad avaldavad tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele marginaalset mõju, ei tohiks meetmed konkreetset tootmisharu negatiivselt mõjutada.
(116)
Vaid üks kolmest valimisse kuuluvast importijast vastas küsimustikule. Tema osa asjaomastest riikidest pärit impordis oli väga väike ning moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,1 %. Lisaks näitas uurimine, et importija tootis kasumit (5 % ja 10 % vahel), samas kui vaatlusaluse toote osa äriühingu kogu tegevusest moodustas alla 10 %. Seega võib järeldada, et meetmete säilitamine mõjutaks kõnealust importijat väga vähesel määral.
4. Järeldused
(117)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(118)
Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(119)
Eespool esitatust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks määrusega (EÜ) nr 1890/2005 HRVst ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühingud
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARIC-i lisakood
HRV
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Kõik teised äriühingud
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Lisas loetletud äriühingud
15,8
A649
Kõik teised äriühingud
23,6
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 4. jaanuar 2012