NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 223/2012,
14. märts 2012,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, et kohandada selle I ja IV lisa tehnika arenguga
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (1) eelkõige selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et märget „EÜ väetis” võib kasutada väetiste puhul, mis kuuluvad kõnealuse määruse I lisas loetletud väetiseliikide hulka ja vastavad selle määruse nõuetele.
(2)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluvad teatud liigid, mida võidakse müüa üksnes peene pulbrina (mikroväetised), ja teised, mida võib müüa nii pulbri kui ka lahusena või suspensioonina (vedelväetised). Suspensioonväetised on talupidajate tervisele vähem ohtlikud, sest pulbriliste väetiste samadel tingimustel kasutamisel võidakse väetisetolmu sisse hingata. Et vähendada talupidajate kokkupuudet väetisetolmuga, tuleks ainsa mikroelemendina mangaani sisaldava mikroväetise puhul ette näha selle suspensioonina kasutamise võimalus ning samuti tuleks boori ja vase vedelväetiste puhul laiendada lubatud koostisainete hulka.
(3)
Määruses (EÜ) nr 2003/2003 on ette nähtud, et mikroelemente sisaldavate väetiste koostises võib kasutada kompleksimoodustajaid. Ent ühelgi sellisel väetisel ei ole märget „EÜ väetis”, sest selle määruse I lisaga ei ole veel kehtestatud lubatud kompleksimoodustajate loetelu ning puudub kompleksimoodustajaid sisaldava väetise liiginimetus. Kuna nüüd on olemas sobivad kompleksimoodustajad (lignosulfoonhappe soolad), tuleks need ained lisada lubatud kompleksimoodustajate loetellu ja luua vastav liiginimetus. Samuti tuleks kompleksimoodustajate kasutuselevõtu lubamiseks kohandada olemasolevaid vedelväetiste liiginimetusi, kuid ükski vedelväetis ei tohiks sisaldada üle ühe kompleksimoodustaja, sest nii on lihtsam ametlikke kontrolle teha.
(4)
Uued eeskirjad mikroelemente sisaldavate vedelväetiste lahuste või suspensioonide kohta tingivad selle, et need väetiseliigid tuleb uuesti märgistada. Samas on vanade eeskirjade kohaselt märgistatud väetisi mõni aeg veel laos olemas. Seega tuleks tootjatele anda piisavalt aega, et valmistada ette uus märgistus ja müüa ära kõik laovarud.
(5)
Määruses (EÜ) nr 2003/2003 on kehtestatud eeskirjad mikroelemente sisaldavate väetisesegude märgistamise kohta, kuid vastavat liiginimetust ei ole veel määruse I lisas sätestatud. Määrusega (EL) nr 137/2011 lisati määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa punkti E.2 tabel E.2.4, milles esitati vastavad liiginimetused ja üksikasjalikud eeskirjad mikroväetiste segude kohta. Kuid tabeli E.2.4 kohaselt märgistusel esitatav teave ei ole teatud juhtudel vastavuses määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 6 lõikes 6 ja artikli 23 lõikes 2 nõutavaga. Seepärast tuleks tabelit E.2.4 vastavalt muuta. Tuleks ette näha üleminekuperiood, et ettevõtjad saaksid kohaneda uute eeskirjadega ja müüa ära mikroelemente sisaldavate väetisesegude varud.
(6)
N,N'-di(2-hüdroksübensüül)etüleendiamiin-N,N'-diäädikhape (edaspidi „HBED”) on mikroelementide orgaaniline kelaadimoodustaja. HBEDga kelaaditud rauda kasutatakse eelkõige rauapuuduse ja mitmesugustel viljapuudel esineva rauakloroosi korral. Rauakloroosi ja selle sümptomite kõrvaldamine tagab rohelise lehestiku ning puuviljade korraliku kasvu ja arengu. HBEDga kelaaditud rauda on lubatud kasutada Poolas ja see ei ole tekitanud keskkonnale mingit kahju. Seega tuleks HBED lisada määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas mikroelementide puhul kasutada lubatud orgaaniliste kelaadimoodustajate loetellu. On siiski asjakohane näha ette üleminekuperiood, nii et HBED oleks lubatud alles pärast vastava EN standardi avaldamist.
(7)
Ditsüaandiamiid/1,2,4-triasool (edaspidi „DCD/TZ”) ja 1,2,4 triasool/3-metüülhülpürasool (edaspidi „TZ/MP”) on nitrifikatsiooni inhibiitorid, mida kasutatakse koos väetistega, mis sisaldavad uurea ja/või ammooniumsooladena esinevat lämmastikku. Need inhibiitorid tagavad, et põllukultuurid omastavad lämmastikku pikema aja jooksul, vähendavad nitraatide leostumist ja dilämmastikoksiidi (naerugaas) eraldumist atmosfääri.
(8)
N-(2-nitrofenüül)fosfortriamiid (edaspidi „2-NPT”) on ureaasi inhibiitor, mida kasutatakse uureat sisaldavates lämmastikväetistes, et taimed saaksid lämmastikku paremini kätte ja et ammoniaagi eraldumine atmosfääri väheneks.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT on aastaid olnud kasutusel Saksamaal ning DCD/TZ ja TZ/MP Tšehhi Vabariigis, need on osutunud tõhusaks ega ole keskkonnale mingit ohtu tekitanud. Seega tuleks DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT lisada määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisasse lubatud nitrifikatsiooni ja ureaasi inhibiitorite loetellu, et muuta neid sisaldavad väetised liidu talupidajatele paremini kättesaadavaks.
(10)
Määruses (EÜ) nr 2003/2003 on esitatud nõue, et EÜ väetiste ametlik kontroll peab toimuma määruse IV lisas kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Mõned neist meetoditest ei ole rahvusvaheliselt tunnustatud ja seega tuleks need asendada Euroopa Standardikomitee poolt hiljuti välja töötatud EN standarditega.
(11)
EN standardite valideerimiseks kasutatakse tavaliselt laboritevahelist võrdlemist, millega hinnatakse analüüsimeetodi reprodutseeritavust ja korratavust. Tuleks teha vahet valideeritud EN standarditel ja valideerimata meetoditel, et saaks teha kindlaks need EN standardid, mis on tõestanud oma statistilist usaldusväärsust.
(12)
Õigusakti lihtsustamise ja edaspidise läbivaatamise hõlbustamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisas esitatud analüüsimeetodeid käsitlev tekst tervikuna viidetega Euroopa Standardikomitee avaldatavatele EN standarditele.
(13)
Seega tuleks määrust (EÜ) nr 2003/2003 vastavalt muuta.
(14)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 32 alusel asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Muudatused
1. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
2. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
I lisa punkti 1 alapunkti a, alapunkti b alapunkti i, alapunkti c alapunkte i ja ii, alapunkti d alapunkti i, alapunkti e alapunkti i, alapunkti f alapunkti i ning punkti 2 kohaldatakse alates 4. aprillist 2013.
I lisa punkti 3 kannet 11 kohaldatakse alates 4. juulist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. märts 2012