ROZHODNUTÍ RADY 2010/565/SZBP
ze dne 21. září 2010
o poradní a pomocné misi Evropské unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Demokratické republice Kongo (EUSEC RD Congo)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a článek 43 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě společné akce 2005/355/SZBP (1) vede Evropská unie (EU) ode dne 2. května 2005 poradní a pomocnou misi pro reformu bezpečnostního sektoru v Demokratické republice Kongo (DRK) (EUSEC RD Congo). Stávající mandát mise je vymezen společnou akcí 2007/709/SZBP (2) a jeho platnost končí dnem 30. září 2010.
(2)
Generální tajemník, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zaslal dne 27. července 2009 dopis prezidentovi DRK, v němž představil obnovený závazek EU. V návaznosti na tento dopis byl mandát mise ode dne 1. října 2009 upraven. Konžské orgány na základě tohoto dopisu vypracovaly akční program, který byl dne 21. ledna 2010 podepsán ministrem obrany a bývalých bojovníků a vedoucím mise EUSEC RD Congo.
(3)
Po ratifikaci ústavy třetí Konžské republiky v roce 2005 znamenalo konání voleb v DRK v roce 2006 ukončení transformačního procesu a umožnilo v roce 2007 vytvoření vlády, která přijala program stanovující zejména celkovou reformu bezpečnostního sektoru, vytvoření národní koncepce, jakož i prioritní reformní opatření v oblasti policie, ozbrojených sil a spravedlnosti. Vypracování plánu reformy ozbrojených sil Konžské demokratické republiky (FARDC), a to ve třech fázích v letech 2009 až 2025, který byl schválen prezidentem republiky na konci května roku 2009 a předložen představitelům mezinárodního společenství dne 26. ledna 2010, a dále převzetí úlohy koordinátora opatření jednotlivých aktérů zaměřených na podporu reformy bezpečnostního sektoru svědčí o zájmu konžských orgánů zahájit proces reformy bezpečnostního sektoru v DRK na operativní úrovni.
(4)
Organizace spojených národů opětovně potvrdila svou podporu transformačnímu procesu a reformě bezpečnostního sektoru prostřednictvím několika rezolucí Rady bezpečnosti OSN, přičemž vede v DRK misi OSN pro stabilizaci Demokratické republiky Kongo (MONUSCO), která je zaměřena na udržení míru na východě země a na upevnění míru v celé zemi. Dne 28. května 2010 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1925 (2010), kterou byl prodloužen mandát mise MONUC do dne 30. června 2010, přičemž mise bude ode dne 1. července 2010 fungovat jako mise OSN pro stabilizaci DRK (MONUSCO) a bude moci podporovat v úzké spolupráci s ostatními mezinárodními partnery opatření přijatá konžskými orgány na posílení a reformu bezpečnostních struktur.
(5)
EU poskytla pevnou podporu reformě bezpečnostního sektoru v DRK, což je jeden z prvků obecnějšího zapojení EU, jehož cílem je prosazovat rozvoj a demokracii v oblasti afrických Velkých jezer a zároveň dbát na podporu politik slučitelných s lidskými právy a mezinárodním humanitárním právem, demokratickými normami a zásadami řádné správy věcí veřejných, transparentnosti a respektování právního státu.
(6)
Dne 14. června 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/329/SZBP, kterým se mění a prodlužuje společná akce 2007/405/SZBP o policejní misi Evropské unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo) (3) na období dalších třech měsíců.
(7)
S cílem dosáhnout větší koordinace, soudržnosti a doplňkovosti činností EU v DRK a využít přitom v co největší míře novou evropskou institucionální strukturu by mezi uvedenými dvěma misemi, evropskými aktéry v DRK a rovněž mezi Bruselem a Kinshasou měla být posílena koordinace zapojení EU.
(8)
Dne 11. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/440/SZBP (4) o prodloužení mandátu pana Roelanda VAN DE GEERA jakožto zvláštního zástupce EU pro oblast afrických Velkých jezer.
(9)
Dne 29. července 2010 schválila Rada koncepci řešení krizí, pokud jde o zapojení misí působících v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky za účelem podpory reformy bezpečnostního sektoru v DRK.
(10)
Bylo by vhodné, aby se projektu účastnily třetí státy v souladu s obecnými pokyny vymezenými Evropskou radou.
(11)
Současná bezpečnostní situace v DRK by se mohla zhoršit, což by mohlo mít vážný dopad na proces upevňování demokracie, právního státu a bezpečnosti na mezinárodní i regionální úrovni. Trvalý závazek politického úsilí a poskytnutí zdrojů EU přispěje k upevnění stability v oblasti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Mise
1. Evropská unie vede poradní a pomocnou misi pro reformu bezpečnostního sektoru v Demokratické republice Kongo (DRK) (dále jen „EUSEC RD Congo“ nebo „mise“) s cílem pomoci konžským orgánům zavést obranný aparát umožňující zajistit bezpečnost konžských obyvatel, přičemž je třeba dodržovat demokratické normy, lidská práva a zásady právního státu, zásady řádné správy věcí veřejných a transparentnosti.
2. Mise působí v souladu s mandátem vymezeným v článku 2.
Článek 2
Mandát
1. Mise usiluje v úzké spolupráci a koordinaci s ostatními subjekty mezinárodního společenství, zejména s OSN a misí MONUSCO, a při současném plnění cílů stanovených v článku 1 o zajištění konkrétní podpory pro reformu bezpečnostního sektoru v DRK, a to prostřednictvím vytvoření podmínek, jež umožní provést v krátkodobém a střednědobém horizontu činnosti a projekty vycházející z obecných zásad, které byly konžskými orgány zařazeny do plánu reformy FARDC a převzaty v akčním programu mise, včetně:
a)
pokračující podpory na strategické úrovni,
b)
podpory zaměřené na upevnění správy a zavedení systému řízení lidských zdrojů na základě probíhajících prací,
c)
podpory zaměřené na modernizaci logistiky,
d)
podpory zaměřené na obnovu systému odborné přípravy, především vedoucích pracovníků, a zejména na projekt správní školy a vojenské akademie v Kananga a na studium na škole logistiky v Kinshase,
e)
v rámci možností pokračování v činnostech souvisejících s bojem proti beztrestnosti v oblasti dodržování lidských práv, včetně sexuálního násilí.
2. Mise poskytuje členským státům poradenství a v rámci jejich pravomocí koordinuje a usnadňuje provádění jejich projektů v oblastech zájmu mise a na podporu jejich cílů.
Článek 3
Struktura mise a oblast jejího nasazení
1. Velitelství mise bude umístěno v Kinshase a bude tvořeno:
a)
vedením mise,
b)
útvarem administrativní a logistické podpory mise,
c)
útvarem odborníků na oblast obrany, jejichž úkolem je poskytovat konžským obyvatelům pomoc a podporu při provádění konkrétních opatření v oblasti správy, lidských zdrojů, logistiky a vzdělávání,
d)
poradním a pomocným útvarem, včetně poradců nasazených na východě DRK a pověřených úkolem napomáhat konžské správě v činnostech souvisejících s reformou bezpečnostního sektoru,
e)
projektovou jednotkou.
2. Hlavní oblastí nasazení je Kinshasa. Vyslaní poradci by mohli být nasazováni rovněž ve vojenských oblastech na východě DRK. Vedoucí mise by mohl rozhodnout, že přesuny odborníků a jejich dočasná přítomnost ve vojenských oblastech jsou nezbytné.
Článek 4
Plánování
Vedoucí mise vypracuje operační plán mise (OPLAN) a předloží jej Radě ke schválení. Vedoucímu mise jsou při tomto úkolu nápomocny útvary pod vedením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 5
Vedoucí mise
1. Vedoucí mise zajišťuje běžné řízení mise a je odpovědný za personální a disciplinární záležitosti.
2. Veškerý vyslaný personál zůstává zcela pod vedením vnitrostátních orgánů vysílajícího státu nebo příslušného orgánu EU. Vnitrostátní orgány převedou operační řízení (OPCON) svého personálu na vedoucího mise.
3. Vedoucí mise odpovídá za kázeňský dohled nad personálem. Kázeňská opatření vůči vyslanému personálu jsou v pravomoci příslušného vnitrostátního orgánu nebo příslušného orgánu EU.
4. V rámci mandátu mise podle článku 2 je vedoucí mise oprávněn použít finanční příspěvky členských států, pokud se jedná o provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující konzistentním způsobem ostatní akce mise, a to ve dvou konkrétních případech: projekt je uveden ve finančním výkazu tohoto rozhodnutí nebo je v průběhu mandátu začleněn prostřednictvím změny finančního výkazu na žádost vedoucího mise.
Vedoucí mise uzavře ujednání s příslušnými členskými státy. Toto ujednání stanoví zejména konkrétní podmínky týkající se reakce na případnou stížnost třetí strany ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím vedoucího mise při využívání finančních prostředků, které mu byly zpřístupněny přispívajícími členskými státy.
Přispívající členské státy nemohou v žádném případě činit EU nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí vedoucího mise při využívání finančních prostředků těchto států.
5. Za účelem plnění rozpočtu mise vedoucí mise uzavře smlouvu s Komisí.
6. V rámci své pravomoci vedoucí mise úzce spolupracuje s vedoucím delegace EU, vedoucími misí členských států působícími v Kinshase a zvláštním zástupcem EU.
Článek 6
Personál
1. Odborníci mise jsou vysláni členskými státy nebo orgány EU. Každý členský stát nebo orgán nese náklady na vyslání odborníků, s výjimkou nákladů na vedoucího mise, včetně cestovních výdajů na cestu do DRK a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků s výjimkou diet.
2. Podle potřeby přijímá mise na smluvním základě mezinárodní civilní personál a místní personál.
3. Odborníci mise podléhají příslušnému členskému státu nebo orgánu EU, vykonávají své povinnosti a jednají v zájmu mise. Během mise i po jejím skončení jsou odborníci mise povinni zachovávat nejvyšší stupeň mlčenlivosti, pokud jde o skutečnosti a informace týkající se mise.
Článek 7
Linie velení
1. Mise má jednotnou linii velení.
2. Vedoucí mise vede misi a zajišťuje její běžné řízení.
3. Vedoucí mise podává zprávy vysokému představiteli.
Článek 8
Politická kontrola a strategické řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v na odpovědnost Rady a vysokého představitele politickou kontrolu a strategické řízení mise. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“). Toto oprávnění zahrnuje pravomoc měnit operační plán. Zahrnuje rovněž pravomoci nezbytné pro přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. Rozhodování, pokud jde o cíle a ukončení mise, zůstává v pravomoci Rady, které je nápomocen vysoký představitel.
2. Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
3. Politický a bezpečnostní výbor dostává pravidelně zprávy od vedoucího mise prostřednictvím vysokého představitele. Politický a bezpečnostní výbor může případně vedoucího mise zvát na svá zasedání.
Článek 9
Finanční ustanovení
1. Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise na období od 1. října 2010 do 30. září 2011 činí 12 600 000 EUR.
2. Pro výdaje financované částkou uvedenou v odstavci 1 se použijí tato ustanovení:
a)
výdaje se spravují podle rozpočtových pravidel a postupů EU. Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení;
b)
vedoucí mise podává Komisi, která nad jeho činností vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci jeho smlouvy.
3. Finanční ustanovení respektují operativní požadavky mise, včetně kompatibility vybavení.
4. Výdaje spojené s misí jsou způsobilé ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
Článek 10
Účast třetích států
1. Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost EU a její jednotný institucionální rámec, zmocňuje Rada Politický a bezpečnostní výbor, aby vyzval třetí státy k předložení návrhů na příspěvek k misi, přičemž se rozumí, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně platů, pojištění proti všem rizikům, diet a cestovních výdajů na cestu do DRK a zpět, a že přiměřeným způsobem přispějí na náklady na provoz mise.
2. Třetí státy přispívající na misi mají ve vztahu k běžnému řízení mise stejná práva a povinnosti jako členské státy EU.
3. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků a ke zřízení Výboru přispěvatelů.
4. Podrobná pravidla týkající se účasti třetích států budou upraveny v dohodě uzavřené podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) a případných dodatečných technických ujednání. Jestliže EU a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích EU pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s misí ustanovení takové dohody.
Článek 11
Provádění a konzistentnost reakce EU
1. Vysoký představitel zajišťuje provádění tohoto rozhodnutí a rovněž jeho konzistentnost s vnější činností EU jako celku, včetně rozvojových programů EU.
2. Při provádění tohoto rozhodnutí je vysokému představiteli nápomocen vedoucí mise.
Článek 12
Koordinace
1. V Kinshase i v Bruselu se zavedou mechanismy pro koordinaci činností EU v DRK.
2. Aniž je dotčena linie velení, vedoucí mise EUSEC RD Congo a vedoucí mise EUPOL RD Congo úzce koordinují svou činnost a usilují o součinnost mezi oběma misemi, zejména pokud jde o horizontální aspekty reformy bezpečnostního sektoru v DRK, jakož i v rámci sdílení funkcí mezi oběma misemi, především v oblasti průřezových činností.
3. Vedoucí mise zajistí, aby činnost mise EUSEC RD Congo na podporu reformy FARDC probíhala v úzké koordinaci s vládou DRK, Organizací spojených národů - prostřednictvím mise MONUSCO - a třetími státy působícími v oblasti obrany v rámci procesu reformy bezpečnostního sektoru v DRK.
4. Aniž je dotčen mandát zvláštního zástupce EU, poskytuje vedoucí delegace EU v Kinshase misi EUSEC RD Congo v mezích obecného rámce vymezeného plánovacími dokumenty politický přehled v otázkách místní politické situace.
5. Vedoucí delegace EU a vedoucí mise EUSEC RD Congo stanoví vhodné informační/konzultační mechanismy, zejména pokud jde o politická hlediska, která mohou mít dopad na průběh mise. Ve stejném duchu vedoucí mise EUSEC RD Congo informuje vedoucího delegace EU o veškerých kontaktech na své úrovni, které mohou mít dopad politické povahy.
6. Aniž jsou dotčeny stávající linie velení jednotlivých aktérů, bude vedoucí mise EUSEC RD Congo (nebo jeho zástupce) plnit rovněž funkci poradce vedoucího delegace v otázkách obrany. V této souvislosti bude mezi misí a delegací EU udržován nepřetržitý kontakt.
7. Zvláštní zástupce EU poskytuje v případě potřeby misi EUSEC RD Congo v rámci svého mandátu politické poradenství týkající se regionálních otázek, zejména pokud jde o procesy zahájené v Nairobi, Gomě a Jubě.
Článek 13
Předávání utajovaných informací
1. Vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady (5) oprávněn předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „CONFIDENTIEL UE“.
2. Vysoký představitel je dále v závislosti na operativních potřebách mise a v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněn předávat Organizaci spojených národů utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Za tím účelem budou uzavřena místní ujednání.
3. V případě přesně vymezené a neodkladné operativní potřeby je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady vysoký představitel rovněž oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely operace až do úrovně „RESTREINT UE“. Ve všech ostatních případech se tyto informace a dokumenty předávají hostitelskému státu v souladu s postupy odpovídajícími úrovni spolupráce hostitelského státu s EU.
4. Vysoký představitel je oprávněn předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se operace, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (6).
Článek 14
Status mise a jejího personálu
1. Status personálu mise, včetně případných výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro uskutečnění a řádný průběh mise, je stanoven podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
2. Stát nebo orgán EU, které vyslaly člena personálu, nesou odpovědnost za řešení veškerých stížností souvisejících s vysláním, které podá člen personálu nebo které se jej týkají. Za zahájení řízení proti vyslané osobě odpovídá dotyčný stát nebo orgán EU.
3. Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního civilního personálu jsou stanoveny ve smlouvách mezi vedoucím mise a členy personálu.
Článek 15
Bezpečnost
1. Vedoucí mise je odpovědný za bezpečnost mise EUSEC RD Congo.
2. Vedoucí mise tuto odpovědnost vykonává v souladu s politikou EU, která se týká bezpečnosti personálu EU nasazeného mimo území EU při provádění operací, o nichž bylo rozhodnuto podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o EU a souvisejících dokumentů.
3. Vedoucímu mise je nápomocen pracovník odpovědný za bezpečnost mise, který vedoucímu mise podává zprávy a který rovněž udržuje služební kontakt s bezpečnostní kanceláří Rady.
4. Všichni členové personálu absolvují vhodné bezpečnostní školení v souladu s OPLANem. Pracovník odpovědný za bezpečnost mise provádí pravidelné instruktáže ohledně bezpečnostních pokynů.
Článek 16
Přezkum mise
Politický a bezpečnostní výbor přijme na základě hodnotící zprávy vypracované v polovině mandátu útvary pod vedením vysokého představitele a předložené nejpozději v červnu roku 2011 doporučení určené Radě za účelem zhodnocení vývoje reformy FARDC a vyhodnocení dopadu mise z hlediska provádění konkrétních opatření na podporu plánu reformy FARDC. Toto hodnocení bude vycházet mino jiné z ukazatelů pokroku a dále ze zvláštních operačních ukazatelů vypracovaných v operačním plánu mise.
Článek 17
Vstup v platnost a doba použitelnosti
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. října 2010.
Použije se do dne 30. září 2012.
V Bruselu dne 21. září 2010.
NÕUKOGU OTSUS 2010/565/ÜVJP,
21. september 2010,
Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artiklit 43,
ning arvestades järgmist:
(1)
Ühismeetme 2005/355/ÜVJP (1) alusel juhib Euroopa Liit (EL) alates 2. maist 2005 Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alast nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo). Missiooni praegused volitused on kindlaks määratud ühismeetmes 2009/709/ÜVJP (2) ning need lõppevad 30. septembril 2010.
(2)
Peasekretär / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja saatis KDV presidendile 27. juulil 2009. aastal kirja, milles esitati ELi uuesti kinnitatud kohustused. Kirja järgselt kohandati missiooni volitusi alates 1. oktoobrist 2009. Kongo ametivõimud võtsid kõnealust kirja arvesse kaitseministri ning endiste võitlejate ja EUSEC RD Congo missiooni juhi vahel 21. jaanuaril 2010 allkirjastatud tegevusprogrammis.
(3)
Pärast Kongo kolmanda vabariigi konstitutsiooni ratifitseerimist 2005. aastal tähistasid KDVs 2006. aastal toimunud valimised üleminekuprotsessi lõppu ning võimaldasid moodustada 2007. aastal valitsuse, kes on vastu võtnud programmi, mis näeb ette eelkõige julgeolekusektori kõikehõlmava reformi, reformi riikliku kontseptsiooni ja tegevusprioriteetide väljatöötamise politsei, relvajõudude ja õiguse valdkonnas. Kongo Demokaraatliku Vabariigi relvajõudude (FARDC) ajavahemikus 2009-2025 kolmes etapis reformimiseks välja töötatud kava, mille vabariigi president kiitis heaks 2009. aasta mai lõpus ning esitas rahvusvahelise üldsuse esindajatele 26. jaanuaril 2010, nagu ka erinevate julgeolekusektori reformi toetajate tegevuse koordineerimise juhtimine, näitab Kongo ametivõimude huvi julgeolekusektori reformi operatiivtasandil rakendamise vastu KDV-s.
(4)
ÜRO on kinnitanud oma toetust üleminekuprotsessile ja julgeolekusektori reformile mitmete Julgeolekunõukogu resolutsioonide kaudu ning juhib Kongo Demokraatlikus Vabariigis ÜRO stabiliseerimismissiooni MONUSCO, mis keskendub rahuvalvele riigi idaosas ning rahu kindlustamisele riigis tervikuna. ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. mail 2010 vastu resolutsiooni 1925 (2010), millega pikendati MONUCi volitusi 30. juunini 2010, ning muudeti see 1. juulist 2010 ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi stabiliseerimise missiooniks (MONUSCO), pakkudes seeläbi tihedas koostöös rahvusvaheliste partneritega tuge Kongo ametivõimudele julgeolekuorganite tõhustamiseks ja reformimiseks.
(5)
EL on püsivalt avaldanud toetust KDVi julgeolekusektori reformile kui osale ELi üldisest kohustusest toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna arengut ja demokraatiat, tagades inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõigusega kooskõlas oleva poliitika, demokraatia normide ning hea valitsemistava, läbipaistvuse ja õigusriigi austamise põhimõtete edendamise.
(6)
Nõukogu võttis 14. juunil 2010 vastu otsuse 2010/329/ÜVJP, millega muudetakse ja pikendatakse ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo) (3) 3 kuu võrra.
(7)
Selleks, et parandada ELi tegevuse koordineerimist, sidusust ja täiendavust Kongo Demokraatlikus Vabariigis ning kasutada täiel määral ära uue Euroopa institutsioonilise raamistiku hüvesid, tuleks tõhustada ELi tegevuse koordineerimist kahe missiooni, Kongo Demokraatlikus Vabariigis viibivate Euroopa osapoolte ning Brüsseli ja Kinshasa vahel.
(8)
Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/440/ÜVJP, (4) millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud ELi eriesindaja Roeland VAN DE GEERI volitusi.
(9)
Nõukogu kiitis 29. juulil 2010 heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide osalemise kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeoleku sektori reformi toetamises.
(10)
Kolmandad riigid peaksid projektis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud üldsuunistega.
(11)
Julgeoleku hetkeolukord KDVs võib halveneda, tuues kaasa võimalikke tõsiseid tagajärgi demokraatia, õigusriigi ning rahvusvahelise ja piirkondliku julgeoleku tugevdamise protsessile. ELi jätkuvad poliitilised jõupingutused ja vahendid aitavad kinnistada nimetatud piirkonnas stabiilsust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Missioon
1. Euroopa Liit (EL) juhib Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alast nõustamis- ja abimissiooni (edaspidi „EUSEC RD Congo” või „missioon”), et aidata Kongo ametivõime luua kaitsemehhanism, mis suudaks tagada Kongo elanike julgeoleku ning tagaks samal ajal demokraatia normide, inimõiguste, õigusriigi, hea valitsemistava ja läbipaistvuse põhimõtete austamise.
2. Missioon tegutseb vastavalt artiklis 2 sätestatud missiooni kirjeldusele.
Artikkel 2
Missiooni kirjeldus
1. Missiooni eesmärgiks on anda tihedas koostöös ja kooskõlas teiste rahvusvahelise üldsuse osapooltega, eelkõige ÜRO ja ÜRO missiooniga Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO), ning järgides artiklis 1 seatud eesmärke, praktilist toetust KDV julgeolekusektori reformi valdkonnas, aidates luua tingimused, et viia lühikese ja keskpika tähtaja jooksul ellu Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude (FARDC) reformikavas sisalduvad ning missiooni tegevuskavasse üle võetud Kongo ametivõimude suunistel põhinevad tegevused ja projektid, mis hõlmavad:
a)
jätkuvat toetust strateegilisel tasandil;
b)
toetust haldusasutuste konsolideerimisele ning inimressursside juhtimissüsteemi loomisele, tuginedes käimasolevale tööle;
c)
toetust logistika ajakohastamisele;
d)
toetust koolitussüsteemi taaskäivitamiseks, eriti juhtivtöötajate koolitamiseks, toetades eelkõige Kanaga halduskooli ja sõjaväeakadeemia projekti ning Kinshasa logistikakooli uurimistegevust;
e)
vajaduse korral karistamatuse vastu võitlemisega seotud tegevuse jätkamist inimõiguste, sealhulgas seksuaalse vägivalla valdkonnas.
2. Missioon nõustab liikmesriike ning koordineerib ja hõlbustab nende vastutusel nende projektide rakendamist missioonile olulistes valdkondades ja oma eesmärkide toetuseks.
Artikkel 3
Missiooni struktuur ja siirmisala
1. Missioonil on peakorter Kinshasas, mille moodustavad:
a)
juhtkond;
b)
halduse ja logistika tugiüksus;
c)
kaitseekspertide üksus, kelle ülesandeks on abistada ja juhendada Kongo elanikke konkreetsete sammude tegemiseks halduse, inimressursside, logistika ja koolituse valdkonnas;
d)
nõustamis- ja abiüksus, sealhulgas KDVi idaossa lähetatud nõunikud, kelle ülesandeks on Kongo haldusasutuste poolt juhitud julgeolekusektori reformiga seotud tegevusele kaasa aitamine, ning
e)
projektiüksus.
2. Siirmisala on Kinshasa. Nõunikke võidakse samuti lähetada KDVi idaosa sõjaväepiirkondadesse. Vastavalt missiooni juhi otsusele ja vajaduse korral võib eksperte lähetada ja korraldada nende ajutise kohaloleku sõjaväepiirkondades.
Artikkel 4
Planeerimine
Missiooni juht koostab missiooni rakenduskava (OPLAN), mis esitatakse nõukogule heakskiitmiseks. Selle ülesande teostamisel abistavad teda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) alluvuses olevad üksused.
Artikkel 5
Missiooni juht
1. Missiooni juht tagab missiooni igapäevase juhtimise ning vastutab isikkoosseisu ja distsiplinaarküsimuste eest.
2. Kogu siirdud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad operatiivjuhtimise isikkoosseisu üle missiooni juhile.
3. Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi asutused.
4. Missiooni juht on artiklis 2 esitatud missiooni kirjelduse raames kindlaks määratud projektide elluviimiseks volitatud missiooni teiste tegevuste järjekindlaks täienduseks kasutama liikmesriikide rahalist toetust kahel konkreetsel juhul. Esimesel juhul on projekt ette nähtud käesoleva otsuse finantsselgituses, teisel juhul lisatakse see missiooni käigus missiooni juhi taotlusel finantsselgituses tehtavate muudatusega.
Missiooni juht sõlmib kokkuleppe asjaomaste liikmesriikidega. Nimetatud kokkuleppega reguleeritakse eelkõige erikorda seoses vastutamisega kolmandate osapoolte esitatud kaebuste eest, mis puudutavad kahju, mida missiooni juht on põhjustanud oma tegevuse või tegevusetusega toetavate liikmesriikide poolt talle kättesaadavaks tehtud vahendite kasutamisel.
Ühelgi juhul ei või toetavad liikmesriigid pidada ELi või kõrget esindajat vastutavaks missiooni juhi tegevuse või tegevusetuse eest nimetatud riikide vahendite kasutamisel.
5. Missiooni eelarve täitmiseks sõlmib missiooni juht komisjoniga lepingu.
6. Missiooni juht teeb oma pädevuse piires tihedalt koostööd ELi delegatsiooni juhi, Kinshasas esindatud liikmesriikide missioonide juhtide ning Euroopa Liidu eriesindajaga (ELi eriesindaja).
Artikkel 6
Isikkoosseis
1. Missiooni eksperdid lähetatakse liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt. Iga liikmesriik või institutsioon katab oma ekspertide, välja arvatud missiooni juhi lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud KDVsse ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ning hüvitised, välja arvatud päevaraha.
2. Missioon võtab vastavalt vajadusele lepingulisel alusel tööle rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid.
3. Missiooni eksperdid jäävad pädeva liikmesriigi või ELi institutsiooni alluvusse ning täidavad oma ülesandeid ja tegutsevad missiooni huvides. Nii missiooni ajal kui ka pärast seda suhtuvad missiooni eksperdid missiooniga seotud kõikidesse asjaoludesse ja kogu teabesse suurima diskreetsusega.
Artikkel 7
Käsuliin
1. Missioonil on ühtne käsuliin.
2. Missiooni juht juhib missiooni ja hoolitseb selle igapäevase juhtimise eest.
3. Missiooni juht annab aru kõrgele esindajale.
Artikkel 8
Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine
1. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikli 38 lõikega 3. Kõnealune luba sisaldab volitusi rakenduskava muutmiseks. Samuti sisaldab see volitusi missiooni juhi määramist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks. Õigus võtta vastu otsuseid missiooni eemärkide ja lõpetamise kohta jääb nõukogule, keda abistab kõrge esindaja.
2. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.
3. Poliitika- ja julgeolekukomitee saab kõrge esindaja kaudu missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda missiooni juhi oma koosolekutele.
Artikkel 9
Finantssätted
1. Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma ajavahemikuks 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 on 12 600 000 eurot.
2. Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavate kulude suhtes kehtivad järgmised sätted:
a)
kulusid hallatakse vastavalt ELi eeskirjadele ja eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes;
b)
missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.
3. Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust.
4. Missiooniga seotud kulud on abikõlblikud alates käesoleva otsuse jõustumisest.
Artikkel 10
Kolmandate riikide osalemine
1. Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, volitab nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed kutsuma kolmandaid riike üles toetama missiooni tingimusel, et viimased katavad oma isikkoosseisu siirmise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud KDVsse ja sealt tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse projekti jooksvate kulude katteks.
2. Missiooni toetavatel kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui liikmesriikidel.
3. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama osalejate komitee.
4. Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga, mis sõlmitakse kooskõlas ELi lepingu artikliga 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 218 sätestatud korra kohaselt ja vajaduse korral vastavalt täiendavatele tehnilistele kokkulepetele. Kui EL ja kolmas riik on sõlminud lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames sellise lepingu sätteid.
Artikkel 11
ELi tegevuse rakendamine ja järjepidevus
1. Kõrge esindaja tagab käesoleva otsuse rakendamise ning vastutab selle järjepidevuse eest ELi välistegevusega tervikuna, sealhulgas ELi arenguprogrammidega.
2. Missiooni juht abistab kõrget esindajat käesoleva otsuse rakendamisel.
Artikkel 12
Koordineerimine
1. ELi tegevuse koordineerimise kord KDVs määratakse kindlaks Kinshasas ja Brüsselis.
2. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, koordineerivad EUSEC RD Congo missiooni juht ja EUPOL RD Congo juht tihedalt oma tegevust ning taotlevad kahe missiooni vahelist koostoimet, seda eelkõige KDV julgeolekusektori reformi horisontaalsete aspektide osas ning ka kahe missiooni tegevuste vastastikuse sidumise raames, eelkõige igakülgsete tegevuste valdkonnas.
3. Missiooni juht tagab, et EUSEC RD Congo kooskõlastab tihedalt omapoolset FARDC reformi toetustegevust KDV valitsusega, ÜROga missiooni MONUSCO kaudu ning KDVs julgeolekusektori reformi kaitse valdkonnas tegutsevate kolmandate riikidega.
4. Ilma et see piiraks ELi eriesindaja volitusi, esitab ELi delegatsiooni juht Kinshasas missioonile EUSEC RD Congo planeerimisdokumentides kehtestatud üldise korra kohaselt kohalikud poliitilised juhised.
5. ELi delegatsiooni juht ja EUSEC RD Congo missiooni juht loovad asjakohased teabevahetus- või nõustamismehhanismid, eelkõige selliste poliitiliste aspektide kohta, mis võivad mõjutada missiooni täitmist. Samuti teavitab EUSEC RD Congo missiooni juht ELi delegatsiooni juhti mis tahes tema tasandi kontaktidest, millel võib olla poliitiline mõju.
6. EUSEC RD Congo missiooni juht (või tema esindaja) täidab samuti delegatsiooni juhi julgeolekunõuniku ülesandeid, ilma et see piiraks kummagi osapoole olemasolevate käsuliinide kohaldamist. Selle raames tagatakse missiooni ja ELi delegatsiooni vahel pidevad kontaktid.
7. ELi eriesindaja annab oma volituste raames missioonile EUSEC RD Congo vajaduse korral poliitilisi juhtnööre piirkondliku mõõtme kohta, eelkõige seoses Nairobi, Goma ja Juba protsessidega.
Artikkel 13
Salastatud teabe avaldamine
1. Kõrge esindaja on kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega volitatud avaldama käesolevasse otsusesse kaasatud kolmandatele riikidele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „CONFIDENTIEL UE” (5).
2. Kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ja missiooni operatiivvajadustest lähtudes ÜROle ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.
3. Täpse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse nimetatud teavet ja dokumente vastuvõtjariigile kooskõlas menetlustega, mis vastavad vastuvõtjariigi koostöötasemele ELiga.
4. Kõrge esindaja on volitatud avaldama käesolevasse otsusesse kaasatud kolmandatele riikidele liidu salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega ning mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (6) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.
Artikkel 14
Missiooni ja selle isikkoosseisu staatus
1. Missiooni isikkoosseisu staatus, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud missiooni täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku ELi lepingu artikli 37 alusel ning vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 sätestatud korrale.
2. Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ELi institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või on see esitatud tema vastu. Kõnealune riik või ELi institutsioon vastutab lähetatud isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete eest.
3. Rahvusvaheliste ja kohalike tsiviiltöötajate puhul sätestatakse töötingimused ning õigused ja kohustused missiooni juhi ja isikkoosseisu liikmete vahelises lepingus.
Artikkel 15
Julgeolek
1. Missiooni juht vastutab missiooni EUSEC RD Congo julgeoleku eest.
2. Missiooni juht täidab seda kohustust kooskõlas ELi suunistega ja neid täiendavate dokumentidega, mis käsitlevad ELi lepingu V jaotise 2. peatüki kohaselt väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.
3. Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.
4. Kogu isikkoosseis läbib OPLANi kohaselt asjakohase julgeolekumeetmete alase koolituse. Missiooni julgeolekuametnik saadab regulaarselt laiali julgeolekueeskirjade meeldetuletuse.
Artikkel 16
Missiooni läbivaatamine
Poliitika- ja julgeolekukomitee esitab kõrge esindaja poolt koostatud ja hiljemalt 2011. aasta juuniks esitatud vahehindamise aruande põhjal nõukogule soovitused, et teha kokkuvõte FARDC reformi edenemisest ja hinnata missiooni mõju FARDC reformikava toetuseks võetud konkreetsete meetmete rakendamisele. Hindamine tugineb muu hulgas missiooni rakenduskavas esitatud edunäitajatele ning OPLANis esitatud operatiivsetele erinäitajatele.
Artikkel 17
Jõustumine ja kehtivusaeg
Käesolev otsus jõustub 1. oktoobril 2010.
Seda kohaldatakse kuni 30. septembrini 2012.
Brüssel, 21. september 2010