NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 821/2011,
16. august 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
4. detsembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit vinüülatsetaadi liitu importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 22. oktoobril 2010 Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja Ameerika Ühendriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Komisjon saatis küsimustikud neljale teadaolevale eksportivale tootjale asjaomases riigis. Küsimustikule vastasid kolm eksportivat tootjat. Neljas eksportiv tootja keeldus uurimises koostööd tegemast ning talle teatati, et teda koheldakse koostööst hoiduva äriühinguna vastavalt algmääruse artiklile 18.
(6)
Komisjon saatis küsimustiku ka kaebuse esitajale ja teisele liidu tootjale, keda kaebuses oli nimetatud.
(7)
Uurimisega seotud sõltumatute importijate ilmset arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon. Arvestades, et ainult kaks importijat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kaks liidu importijat vastasid küsimustikule nõuetekohaselt ja neist ühe valdustesse tehti kontrollkäik.
(8)
Samas andsid mitmed huvitatud isikud endast märku kasutajatena. Sellistele isikutele saadeti spetsiaalselt kasutajate jaoks koostatud küsimustik. Küsimustikule vastas kaksteist äriühingut ja neist kahe valdustesse tehti kontrollkäik.
(9)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
(a)
Euroopa Liidu tootjad:
Ineos Oxide Ltd, Ühendkuningriik
Wacker Chemie AG, Saksamaa,
(b)
Asjaomase riigi eksportivad tootjad
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Corporation
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Asjaomase riigi sõltumatud äriühingud
Terminal, Ameerika Ühendriigid [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]
(d)
Liidu sidus- ja sõltumatud ettevõtted
Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksamaa
Lyondell Chemie Nederland B.V., Madalmaad
Terminal, EL [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]
(e)
Sidusettevõtted väljaspool ELi ja Ameerika Ühendriike
Dow Europe GmbH, Šveits
(f)
Importijad
Gantrade Ltd, Ühendkuningriik
(g)
Kasutajad
Vinavil, Mapei, Itaalia
Synthomer, Ühendkuningriik
3. Uurimisperiood
(10)
Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(11)
Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluv vinüülatsetaat.
(12)
Vinüülatsetaat (edaspidi „vinüülatsetaatmonomeer” või „vaatlusalune toode”) on laiatarbekemikaal, mis on saadud äädikhappest.
(13)
Vinüülatsetaati kasutatakse paljudel eesmärkidel. Vinüülatsetaati kasutatakse kõige rohkem selliste tootmisahela järgmise etapi toodete algmaterjalina nagu polüvinüülatsetaat ja poluvinüülalkohol. Need järgmise etapi tooted on vajalikud polümeerid mitmes tootmisharus. Vinüülatsetaatpolümeere kasutatakse harilikult värvi, liimi, laki ja tekstiililisandite tootmisel.
(14)
Uurimisel selgus, et valmistatakse vaid ühte liiki vaatlusalust toodet.
2. Samasugune toode
(15)
Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval vinüülatsetaadil ning asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval vinüülatsetaadil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Normaalväärtus
(16)
Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas asjaomase riigi eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt liitu eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.
(17)
Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist uurimisperioodil moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(18)
Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud toote tootmiskulud.
(19)
Kui siseriiklikust müügist üle 80 % toimus ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas need olid kasumlikud või mitte. Kui tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks ainult omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmine.
2. Ekspordihind
(20)
Uurimisel selgus, et vinüülatsetaadi eksport asjaomasest riigist liitu toimus kas i) liidus asuvate seotud kaubandusettevõtete kaudu või ii) ühe eksportiva tootja puhul, liidust väljaspool asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu.
(21)
Mõlemal juhul määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja liidus ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra.
3. Võrdlus
(22)
Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(23)
Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel võeti arvesse erinevusi käitlemis- ja hoiustamiskulude, transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, mahahindluste, komisjonitasude ning impordi tollimaksude osas.
4. Dumpingumarginaal
(24)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati Ameerika Ühendriikide koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.
(25)
Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud andmeid liitu suundunud ekspordi mahu kohta ja Eurostati vastavat impordistatistikat.
(26)
Kuna koostöötase Ameerika Ühendriikides oli kõrge (üle 90 %), peeti esialgu asjakohaseks kehtestada mõlema riigi koostööst hoiduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksumäär. Selle küsimuse võib lõppstaadiumis uuesti läbi vaadata.
(27)
Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Kõik teised äriühingud
13,8 %
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(28)
Kaebuse esitas liidu vinüülatsetaadi tootja Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Teine liidu tootja Wacker GmbH toetas menetluse algatamist. Seega toetasid kaebust liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu tootmisharu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Seepärast algatati menetlus vastavalt algmääruse artikli 5 lõikele 4.
(29)
Kolmanda liidus asuva tootja (Celanese Europe GmbH) kohta selgus, et see on asjaomase riigi ühe eksportiva tootja sidusettevõte. Uurimise käigus saadud andmete põhjal sedastati esialgselt, et kõnealust tootjat kontrollib täielikult USAs paiknev Celanese Corporation, kellel on määrav roll Euroopas tehtavates äritoimingutes, nagu majandustegevuse planeerimine, tootmistegevuse kontroll, ostu- ja müügitehingud.
(30)
Eespool öeldut arvesse võttes leiti, et Celanese Europe GmbH suhted grupis tingivad käitumise, mis on algmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses teistest sõltumatutest tootjatest erinev. Samuti leiti, et selline seotus pakub äriühingule võimaluse end kaitsta kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. Sellise äriühingu kaasamine kahju tuvastamise menetlusse moonutaks ka liidu tootmisharu struktuuri iseloomustavaid koondandmeid.
(31)
Seepärast otsustati esialgu, et Celanese Europe GmbH tuleb liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.
(32)
Seega moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses kaks tootjat - Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, kes esindavad liidu toodangut 100 % ulatuses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.
2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine
(33)
Selleks, et kindlaks määrata, kas liidu tootmisharule on tekitatud olulist kahju, nagu on määratletud põhjenduses 28 jj, uuriti, mil määral tuleks analüüsimisel arvesse võtta vaatlusaluse toote toodangut, mida liidu tootmisharu toodab enda tarbeks.
(34)
Liidu tootmisharu müüb vaatlusalust toodet tõepoolest nii a) vabaturul kui ka b) suletud turul (sama grupi piires). Suletud turul kasutatakse vaatlusalust toodet toorainena mitmete värvides, liimides, lakkides jne kasutatavate toodete, tootmiseks.
(35)
Seetõttu käsitatakse vaatlusaluse toote müümist sama grupi ettevõtetele tooraineks muude toodete valmistamiseks „enda tarbeks kasutamisena”, kui see toimub vähemalt ühel allpool nimetatud kahest tingimusest: i) müük ei toimu turuhindadega, ii) ostjal ei ole sama grupi ettevõtete ringis võimalik tarnijat vabalt valida. Uurimise käigus tehti esialgne järeldus, et müüki sidusüksustele, kes ostavad vaatlusalust toodet kui toorainet muude toodete valmistamiseks, tuleb lugeda müügiks suletud turule; leiti, et ettevõtete kaubanduspoliitika kohaselt ei olnud neil sidusüksustel võimalik tarnijat vabalt valida.
(36)
Selline eristamine on kahju analüüsimisel oluline. Leiti, et suletud turule suunatud vinüülatsetaat ei pakkunud asjaomasest riigist pärit impordile otsest konkurentsi. Samas leiti, et vabaturule suunatud toodang oli kõnealuse impordiga otseses konkurentsis, sest müük toimus tavapärastes turutingimustes; see tähendab tarnija vaba valiku võimalust. Seega oli suletud ja vabaturu tingimuste eristamine teatavate kahjunäitajate analüüsimisel põhjendatud.
(37)
Samas leiti, et majandusnäitajaid, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus, on täiesti võimalik analüüsida kogu ulatuses, st hõlmates ka vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks. See on võimalik, kuna kahjutegurid mõjutavad nimetatud näitajaid olenemata sellest, kas toode suunatakse järgmise etapi turule äriühingu enda või ettevõtete grupi sees või see suunatakse müügiks vabaturule.
(38)
Tasuvust, rahavoogusid, investeeringutasuvust ja kapitali kaasamise võimet analüüsiti üksnes vabaturu osas, sest suletud turu hinnad ei vasta tavapärastele turutingimustele ning seega mõjutavad kõnealuste näitajate usaldusväärsust.
(39)
Kui analüüsiti ja hinnati teisi liidu tootmisharu majandusnäitajaid, nagu tarbimine, müügimaht, turuosa ja hinnad liidu turul, võeti peamiselt arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui olid olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehti tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vaba valiku võimalusele.
(40)
Neid näitajaid analüüsiti siiski ka suletud turu osas, et teha kindlaks, kas suletud turul valitsev olukord muudaks järeldusi, mis tehti üksnes vabaturu olukorda analüüsides.
3. Liidu tarbimine
(41)
Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti kokku Eurostati andmete põhjal arvutatud vinüülatsetaadi koguimport, mida võrreldi asjaomase riigi eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetega, ja liidu tootmisharu ning teise liidus paikneva tootja kogu müügimaht liidu turul.
(42)
Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on tarbimise muutumine indekseeritud.
Tabel 1
Tarbimine liidus
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tarbimine kogu turul
100
90
87
99
Suletud turg
100
96
100
104
Vabaturg
100
88
82
97
(43)
Vaatlusalusel perioodil tarbimine liidu turul ja vabaturul veidi vähenes, vastavalt 1 % ja 3 %. Samas täheldati suletud turul samal perioodil tarbimise suurenemist 4 %.
4. Import asjaomasest riigist
4.1. Maht ja turuosa
(44)
Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:
Tabel 2
Ameerika Ühendriikidest pärit import
Impordi maht (tonnides)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Turuosa kogu turul
(Indeks 2007 = 100)
100
159
150
149
Turuosa vabaturul
(Indeks 2007 = 100)
100
162
157
152
Allikas: Eurostat ja huvitatud isikute vastused küsimustikule.
(45)
Vaatlusalusel perioodil suurenes import asjaomasest riigist liidu kogu turule (nii suletud kui ka vabaturule) 48 %. Sellega kaasnes turuosa suurenemine samal perioodil 49 %. Turuosa vabaturul suurenes 52 %.
4.2. Impordihinnad ja hindade allalöömine
(46)
Asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt:
Tabel 3
Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad
Impordihinnad (eurot tonni kohta)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
774
814
541
573
(Indeks 2007 = 100)
100
105
70
74
Allikas: Eurostat
(47)
Kuigi asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad uurimisperioodil veidi tõusid, langesid need 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokkuvõttes keskmiselt 26 %.
(48)
Liidu turu müügihindade võrdlemisel võrreldi liidu tootmisharu kehtestatud keskmisi hindu vabaturul ja asjaomasest riigist pärit impordi keskmisi hindu. Liidu tootmisharu asjaomaseid müügihindu kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud liidus ning allahindlused ja soodustused.
(49)
Neid hindu võrreldi USA koostööd tegevate eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.
(50)
Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi kõigi koostööd tegevate eksportijate imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmetel ning väljendatuna protsendina liidu tootmisharu hindadest oli hindade allalöömine keskmiselt 17,9 %. Selline hindade allalöömise tase tõi kaasa negatiivsed hinnamuutused ja olulise hinnalanguse.
5. Import muudest kolmandatest riikidest
(51)
Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng.
Tabel 4
Kolmandatest riikidest pärit impordi maht
Impordi maht (tonni)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi Araabia
0
0
0
73 156
Muud
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks 2007 = 100
100
59
18
9
Turuosa kogu turul
(Indeks 2007 = 100)
100
66
21
9
Turuosa vabaturul
(Indeks 2007 = 100)
100
68
22
10
Allikas: Eurostat
(52)
Vaatlusaluse perioodi alguses võistles asjaomasest riigist pärit import sellistest muudest riikidest nagu Taiwan, Ukraina ja Venemaa pärit impordiga. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli neist traditsioonilistest allikatest pärit import kahanenud nullilähedaseks.
(53)
Uurimisperioodil liidu turule sisenenud uus eksportiv riik Saudi Araabia eksportis selle perioodi jooksul ligikaudu 73 000 tonni. Selle asjaolu mõju liidu tootmisharule käsitletakse põhjenduses 91 jj.
6. Liidu tootmisharu olukord
6.1. Üldine olukord
(54)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni.
(55)
Anti hinnang nii makromajanduslikele näitajatele (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) kui ka mikromajanduslikele näitajatele (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) kogu liidu tootmisharu ulatuses. Hinnang põhines teabel, mis saadi liidu tootmisharu antud kontrollitud vastustest küsimustikule.
(56)
Tuleb märkida, et kaebuse esitaja hankis endale tootmisrajatised alles 2007. aastal; seetõttu ei olnud teatavate kahjunäitajate (tasuvus, töötasud, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog) kohta võimalik saada 2007. aasta andmeid. Seepärast kajastuvad need näitajad analüüsis alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Ülejäänud näitajate osas olid andmed 2007. aasta kohta kättesaadavad. Seega kajastab analüüs neid näitajaid kogu vaatlusaluse perioodi ulatuses (alates 2007. aastast kuni uurimisperioodini).
(57)
Kaebuse esitaja keskendub vaatlusaluse toote turustamisele üksnes vabaturul, kuid teine liidu tootja keskendub peamiselt suletud turule ja suunab üksnes väikese koguse vabaturule. Arvestades asjaolu, et andmed kahju käsitlevaks analüüsiks pärinevad ainult kahest allikast, millest üks toodab peamiselt suletud turu tarbeks, ning samuti seda, et mitme kahjunäitaja puhul peetakse vajalikuks eristada kogu turgu ja vabaturgu, tuli liidu tootmisharu käsitlevad andmed indekseerida, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
6.2. Makromajanduslikud näitajad
6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(58)
Allpool esitatud tabelis on esitatud liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng:
Tabel 5
Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmine (kogu turul)
100
105
102
92
Tootmisvõimsus (kogu turul)
100
121
126
143
Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul)
100
87
81
64
(59)
Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 8 %.
(60)
Sama perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 43 % võrra. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud siiski uute tootmisliinide rajamise, vaid olemasoleva võimsuse tõhusama rakendamise tagajärg.
(61)
Nende kahe teguri, st tootmismahu vähenemise ja samaaegse tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju tingis märkimisväärse languse tootmisvõimsuse rakendamises - 36 % vaatlusaluse perioodi kestel.
6.2.2. Müügimahud ja turuosa
(62)
Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.
Tabel 6
Müügimahud ja turuosa
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müügimaht (kogu turul)
100
99
96
88
Turuosa (%)
100
110
111
88
Müük suletud turul
100
111
109
113
Turuosa (%)
100
115
108
109
Müük vabaturul
100
89
86
67
Turuosa (%)
100
102
104
69
(63)
Müügimaht kogu turul langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Langus oli veelgi suurem vabaturul - 33 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Suletud turul täheldati vastupidist suundumust - müügimaht suurenes samal perioodil 13 %.
(64)
Müügimahtude langusega kaasnes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turuosa vähenemine 11 % kogu turul ja 31 % vabaturul. Suletud turul ilmnes jällegi vastupidine trend ja turuosa suurenes samal perioodil 9 %.
6.2.3. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 7
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Töötajate koguarv
100
96
98
100
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku
100
109
104
92
Töötasu aastas (kokku)
0
100
95
88
(65)
Kogu tööhõive jäi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilseks. Tuleb märkida, et vinüülatsetaadi tootmine ei ole töömahukas ja tööhõivet iseloomustavad andmed ei ole seetõttu tootmist iseloomustavate andmetega tihedalt seotud. Tööhõive ei ole seega selles sektoris olulise tähtsusega näitaja.
(66)
Vaatlusalusel perioodil langes kogu tootlikkus töötaja kohta 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See järgnes toodangu vähenemisele ja tootmisvõimsuse kasvule, nagu on märgitud põhjenduses 58 jj.
6.2.4. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(67)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
12.3. Mikromajanduslikud näitajad
6.3.1. Üldised märkused
(68)
Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi kogu liidu tootmisharu ulatuses, nagu on kirjeldatud põhjenduses 28 jj.
(69)
Nende näitajate hulgast tuli kasumlikkuse, töötasude, investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahavoo analüüs läbi viia vabaturu osas, mis tähendab, et selles kajastuvad peamiselt kaebuse esitaja andmed. Eespool öeldust tulenevalt ei olnud võimalik kasumlikkuse ja rahavoo näitajate arengut konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseerida.
(70)
Lisaks ei suutnud kaebuse esitaja anda 2007. aasta andmeid teatavate kahjunäitajate kohta, nagu on kirjeldatud põhjenduses 56. Seepärast kajastab kõnealuste näitajate analüüs ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini.
6.3.2. Varud
(71)
Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu varude olukorda igal asjaomasel perioodil.
Tabel 8
Varud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Varud kokku
100
86
49
69
(72)
Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 31 % võrra. Seda näitajat ei saa kõnealuses sektoris pidada oluliseks, sest vinüülatsetaati toodetakse tellimuse järgi ja varutakse pigem piiratud hulgal. Tegelikult hoitakse varusid üksnes mõne nädala jagu.
6.3.3. Müügihinnad
(73)
Järgmine tabel näitab liidu tootmisharu hindade arengut kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.
Tabel 9
Müügihinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind kogu turul
100
107
74
84
Ühiku keskmine müügihind suletud turul
100
115
82
92
Ühiku keskmine müügihind vabaturul
100
102
69
77
(74)
Müügihinnad kogu liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 16 %. Hinnalangus toimus ka teistel turgudel, kuid vabaturul oli langus järsem (- 23 %) kui suletud turul (- 8 %).
6.3.4. Kasumlikkus, rahavood, investeeringutasuvus ning kapitali ja investeeringute kaasamise võime
(75)
Samasuguse toote kasumlikkus vabaturul määrati kindlaks liidu tootmisharu samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest.
(76)
Vabaturul kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil teatati kahjumist iga kuu. See oli nii müügimahu kui ka müügihindade tugeva languse tagajärg.
(77)
Allpool esitatud tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi kasumlikkuse vähenedes. Investeeringuid tehti tõhustamise eesmärgil peamiselt tootmistehnoloogia ja tootmisprotsessi arendamisse ja hooldamisse.
Tabel 10
Investeeringud
Indeks 2008 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Investeeringud kogu turul
ei kohaldata
100
129
127
(78)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 27 %.
(79)
Vaatamata investeeringute suurenemisele, ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus oodatud taset ning vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
(80)
Rahavoog samuti vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kajastades liidu tootmisharu kasvavat võimetust raha teenida ja seega ka liidu tootmisharu halvenevat rahalist olukorda.
(81)
Samas näitas tootmisharu investeeringuid suurendades siiski kapitali kaasamise võimet; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel.
7. Järeldus kahju kohta
(82)
Analüüs näitab, et liidu tootmisharu olukord halveneb kõigi peamiste kahjutegurite osas. Suhteliselt stabiilse tarbimise tingimustes vähenes kogutoodang vaatlusalusel perioodil 8 %. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu 11 % oma osast kogu turul ja 33 % vabaturul. Tootmisvõimsuse rakendamine langes 36 %. Samas suurenes import asjaomasest riigist 48 %.
(83)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 12 %. Veelgi suuremat langust võis täheldada vabaturul, kus müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %.
(84)
Samaaegselt liidu tootmisharu müügimahtude vähenemisega toimus 16 %-line üldine hinnalangus. Vabaturul oli olukord nagu müügimahugi puhul veelgi halvem - täheldati hinnalangust 23 %. Müügimahtude kahanemine ja hinnalangus mõjutasid kasumlikkust ja põhjustasid vaatlusalusel perioodil igakuiselt kahjumeid.
(85)
Ainsana näitasid positiivset suundumust kapitali kaasamise võime ja investeeringunäitaja, mis suurenes 27 %. Investeeringutasuvus ei saavutanud siiski oodatud taset ning investeeringud vähenesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
(86)
Eespool kirjeldatust lähtudes kinnitas uurimine, et sellise olukorra jätkudes on olemas oht, et uurimise käigus tuvastatud kahjumi tõttu ei saa liidu tootmisharu vinüülatsetaati vabaturu tarbeks mingiski mõistlikus koguses edasi toota.
(87)
Eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et liidu tootmisharule on vaatlusalusel perioodil tekitatud olulist kahju.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(88)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. USAst pärit impordi mõju
2.1. Üldine olukord
(89)
Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele; see lõi liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja pärssis ka kasumlikkust.
(90)
Mõned isikud väitsid, et import võis suureneda lihtsalt muudest riikidest varem imporditud koguste tõttu ja/või kasvava nõudluse tõttu ELi turul. Seda väidet ei kinnita siiski ei importi (vt tabel 2) ega tarbimist (vt tabel 1) iseloomustavad näitajad. Siinkohal tuleb meenutada asjaolu, mida on käsitletud ka põhjenduses 43, et tarbimine oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne ja isegi vähenes pisut, samas kui USAst pärit import suurenes 48 %
3. Muude tegurite mõju
3.1. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju
3.1.1. Saudi Araabiast pärit impordi mõju
(91)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule on tekitanud kahju hoopis vinüülatsetaatmonomeeri import Saudi Araabiast.
(92)
Saudi Araabia on tõepoolest USA järel suuruselt teine vinüülatsetaatmonomeeri liitu importija, nagu on märgitud põhjenduses 53. Saudi Araabia import jõudis turule alles uurimisperioodil.
(93)
Eurostati andmed Saudi Araabiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindade kohta on esitatud tabelis 11.
Tabel 11
Muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordi müügihinnad
Eurot tonni kohta
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Saudi Araabia
ei kohaldata
ei kohaldata
ei kohaldata
636
(Indeks uurimisperioodil = 100)
0
0
0
100
Muud
878
919
473
633
(Indeks 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabelist selgub, et Saudi Araabiast pärit impordi keskmine hind (636 eurot) on võrreldav teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnaga (keskmiselt 633 eurot), ületades seejuures USA keskmist impordihinda (573 eurot) 11 % võrra.
(95)
Asjaolu, et Saudi Araabia impordi hind on teiste importijatega samas hinnavahemikus ja erineb olulisel määral USA ekspordihinnast, osutab sellele, et Saudi Araabia tootjate hinnapoliitika ja sellest tulenev mõju liidu tootjatele on USA tootjate tegevusest erinev.
(96)
Eespool esitatu põhjal võib esialgu järeldada, et Saudi Araabiast pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.2. Majanduskriisi mõju
(97)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu toodangu ja müügimahtude vähenemise põhjuseks tuleb lugeda tarbimise langust. Need isikud väitsid samuti, et keskmiste hindade languse põhjustas ülemaailmne majanduskriis.
(98)
Mõned väitsid, et majanduskriisi ajal töötasid kõik naftakeemiatööstused, ka vinüülatsetaatmonomeeri tootjad, suure kahjumiga ja seetõttu ei saa liidu tootmisharu kahjumit panna asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi süüks.
(99)
Samas näitas kõnealune uurimine, et tarbimine liidu vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil tühisel määral, nagu on märgitud põhjendustes 41 kuni 43. Seepärast ei saa majanduskriisi mõju tarbimise vähenemisele pidada müügimahu järsu languse põhjustajaks, nagu on märgitud põhjendustes 62, 63 ja 64.
(100)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajate analüüs vabaturu osas näitas, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmine kandis teiste sarnaste keemiatoodete tootmisega võrreldes eriti suuri kahjusid. Pärast kriisi teiste toodete kasumlikkus taastus, ent vinüülatsetaatmonomeeri sektoris jätkus allakäik. Esialgsete järelduste kohaselt tuleb vinüülatsetaatmonomeeri sektorit, mida majanduskriis eeldatavalt kõige enam mõjutada võis, käsitleda teistest naftakeemia sektoritest eraldi, sest kaebuse esitaja kandis pidevalt kahju ka kriisijärgsel perioodil, mis oli otseselt tingitud USAst pärit madala hinnaga impordist. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
(101)
Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et majanduskriis ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju sellisel määral, et oleks kõrvaldanud põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.3. Enda tekitatud kahju
(102)
Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja aitas ise oma ebakindla olukorra tekkimisele kaasa, kui suurendas tootmisvõimsust majanduslanguse ajal. Nad väitsid, et müügimahu ja kasumi vähenemist põhjustas majanduslanguse ja halbade majanduslike otsuste koostoime.
(103)
Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kaebuse esitaja tootmishoonetes kasutatav tehnoloogia on tekkinud kahju peamine põhjustaja. Vaatlusalusel perioodil esines kaebuse esitaja tootmistsüklis mitmeid seisakuid ja force majeure olukordi, mistõttu väideti, et kaebuse esitaja müügimahtude vähenemine tulenes arvukatest seisakutest, mitte USAst pärit dumpinguhinnaga impordist. Sarnaseid väiteid esitati ka kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta.
(104)
Seoses väitega, et kaebuse esitaja ei oleks pidanud suurendama tootmisvõimsust majanduslanguse tingimustes, tuleb märkida, et kaebuse esitaja ei rakendanud uusi võimsusi, vaid laiendas oma tootmisvõimsust olemasolevaid protsesse optimeerides. Sellist tegevust tuleb pidada mõistlikuks olukorras, kus kogutarbimine turul on stabiilne, kuid müügimaht väheneb madala hinnaga impordi survel. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
(105)
Seoses väitega, et kaebuse esitajale tekitatud kahju põhjuseks olid tehniliste probleemide tõttu tekkinud seisakud, näitas uurimine, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsess nõuab tsüklilist hooldust ja tootmise plaanilist seiskamist regulaarsete ajavahemike järel. Seepärast tuleb viiest seisakust kolme lugeda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsessi tavapäraseks osaks.
(106)
Lisaks leiti, et kaebuse esitaja oli kõik kolm seisakut planeerinud teadliku otsusena peatada tootmine hetkel, kui dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli nii tugev, et kaebuse esitaja ei oleks suutnud toota jätkusuutlike hindadega. Seisakute ajal suutis kaebuse esitaja siiski tänu piisavatele varudele saata turule väikseid koguseid kas koheseks müügiks või kokkulepitud lepingute täitmiseks. Varude vähenemine, nagu on märgitud põhjenduses 72, kinnitab seda, et vaatlusalusel perioodil saadeti turule pidevalt toodangut.
(107)
Seepärast leiti, et seisakute mõju ei olnud üldiselt nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost. Seega lükati huvitatud isikute väited enda põhjustatud kahju kohta tagasi.
3.4. Tooraine kättesaadavus: asjaomase riigi tootjate loomulik konkurentsieelis
(108)
Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja probleemide üheks peamiseks põhjuseks tuleb pidada mitte dumpinguhinnaga importi, vaid tema sõltuvust tooraine välistarnetest. Samuti väideti, et asjaomase riigi tootjatel on loomulik konkurentsieelis, kuna neil on käepärast odavam tooraine, nagu etüleen ja äädikhape.
(109)
Eespool esitatud argument kaebuse esitaja väidetavate raskuste kohta tooraine hankimisel tuli kõrvale jätta, sest leiti, et ka kaebuse esitajal oli võimalik materjale soodsalt hankida nii oma tarnijalt ettevõtte siseselt kui ka tütarettevõttest. Seega olid peamiste toorainete hinnad võrreldavad asjaomase riigi turul kehtivate hindadega.
(110)
Sellest järeldub, et kuigi vinüülatsetaatmonomeeri tootmiseks kasutatava peamise tooraine hinnad võisid USA turul olla küll üldiselt madalamad kui liidu turul, ei mõjutanud see kaebuse esitaja kulusid.
(111)
Järeldust, et tooraine hinnaerinevus võis üksnes osaliselt mõjutada kaebuse esitaja problemaatilist olukorda, kinnitas lisaks asjaolu, et tema teiste, samu tooraineid sisaldavate toodete kasumlikkuse näitajad olid märkimisväärselt suuremad.
(112)
Eespool esitatu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tooraine hindade mõju ei olnud sedavõrd oluline, et kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(113)
Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Analüüsiti muid võimalikke põhjusi, nagu kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, majanduskriisi mõju, asjaomase riigi eksportivate tootjate loomulik konkurentsieelis tooraine osas ning enda põhjustatud kahju, ning leiti, et ükski neist ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda sedavõrd, et kõrvaldaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
(114)
Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et USAst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(115)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 48 jj).
(116)
Liidu tootmisharu teeb investeeringuid, et tootmisprotsessi tõhustada ja järk-järgult ühtlustada. Võib oodata, et meetmed hoiavad ära dumpinguhinnaga impordist põhjustatud ebaausa konkurentsi ja võimaldavad liidu tootmisharul oma olukorda parandada.
(117)
Kui meetmeid siiski ei kehtestata, ei võimalda liidu tootmisharu praegune rahanduslik olukord ja kasumlikkus edasisele dumpinguhinnaga impordi survele vastu seista, nagu näitab põhjenduses 54 jj kirjeldatud uurimise analüüs. Selle tagajärjel liidu tootmisharu tõenäoliselt lakkab vinüülatsetaati vabaturu tarbeks tootmast või vähendab seda oluliselt.
(118)
Eespool esitatud analüüsi põhjal võib oodata, et liidu tootmisharu saab ajutiste meetmete kehtestamisest kasu.
2. Importijate huvid
(119)
Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale sõltumatule importijale, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(120)
Uurimine näitas, et oluline osa tema käibest oli seotud vaatlusaluse tootega.
(121)
Analüüsiti tollimaksude mõju importija kasumlikkusele. Analüüs näitas, et meetmete kehtestamine mõjutab tema kasumit ja importi sel määral, et põhjustaks kasumlikkuse languse. Seega mõjutaksid meetmed väga tõenäoliselt importija äritegevust kulude osas. Importija siiski kinnitas, et ta saab turu praegust olukorda (nõudlus jääb eeldatavalt stabiilseks) arvestades vähemalt osa suurenevast kulust tarbijatele edasi suunata. Uurimine näitas samuti, et importijal on võimalik tellida toodet tootjatelt, kelle suhtes tollimaksu ei kohaldata, näiteks Taiwani või liidu tootjad.
(122)
Eespool öeldut arvestades tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid vähesel määral.
3. Kasutajate huvid
(123)
Kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Uurimisel tegid koostööd kaksteist kasutajat; kahe kasutaja puhul kontrolliti neile asjaomasest riigist saabuva impordi mahtu. Need äriühingud asuvad kõikjal liidu piires ning tegutsevad selliste tööstuslike rakenduste sektoris nagu lakid, värvid ja liimid.
(124)
Koostööd tegevate kasutajate import moodustab Eurostati andmetel ligikaudu kolmandiku USAst saabuvast koguimpordist. Uurimine näitas, et koostööd tegevad kasutajad ostavad USAst 30 % oma vinüülatsetaatmonomeeri vajadusest ja EList 57 %.
(125)
Uurimine näitas, et kahe kontrollitud kasutaja tootmiskuludest võtab vinüülatsetaatmonomeer ligikaudu kolmandiku.
(126)
Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamisel tõuseksid nende tootmiskulud ja neil oleks raske sellist kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, sest hinnakonkurents turul on väga tugev. Kõnealused raskused võivad väidetavalt kas kahandada nende kasutajate turuosa ja soodustada väljapoolt liitu pärit konkurente või sundida neid praeguselt tootmisprotsessilt ümber lülituma muule, vaatlusalust toodet mitte sisaldavale toodangule. Meetmete lõpptulemus oleks väidetavalt siiski kasutajate kasumimarginaali oluline vähenemine.
(127)
Kaks kasutajat väitsid, et väiksem kasumimarginaal viib tootmisse suunatavate investeeringute vähenemisele, mis omakorda kahjustab tööhõivet.
(128)
Kasumimarginaalide vähenemisega seoses tuleb märkida, et kasutajate kasumlikkuse kõrget taset arvestades võib loota, et isegi kui nad ei suuda kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, mõjutab tollimaksude kehtestamine nende kasumimarginaali üsna vähesel määral. Seega on tõenäoline, et investeeringuid tootmisse ei katkestata ja mõju tööhõivele ei ole märkimisväärne. Seega lükati väide tagasi.
(129)
Vastuseks väitele, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote impordi suhtes kahjustab liidu kasutajate konkurentsivõimet, suurendab nende tootmiskulusid ja soodustab järgmise etapi toodete importi muudest kolmandatest riikidest, tuleb meenutada, et tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole peatada importimist ja et meetmed kehtestatakse tasemel, mis ei takista kasutajatel USAst importida. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada kõigile võrdsed võimalused liidu turul vaatlusaluse tootega kauplemiseks. Sellest tulenevalt ja arvestades asjaolu, et ainult kolmandik kasutajatele vajalikust vinüülatsetaatmonomeerist tuleb USAst, lükati väide tagasi.
(130)
Lisaks eespool öeldule tuleb rõhutada, et paljude kasutajate sõnul on vinüülatsetaatmonomeeri tarneallikate vähesuse tõttu esmatähtis tagada vinüülatsetaatmonomeeri tarnimine liidust piisaval hulgal. Siinjuures tuleb meenutada, et uurimise andmetel on küllaltki tõenäoline, et liidu tootmisharu katkestab vinüülatsetaatmonomeeri tootmise vabaturu tarbeks, kui meetmeid ei kehtestata. Tarnete mitmekesisuse seisukohast on meetmete kehtestamine seega ka liidu kasutajate huvides.
(131)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab kasutajaid vaid vähesel määral.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(132)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et tuginedes olemasolevatele andmetele liidu huvide kohta, ei ole võimalik otseselt järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine USAst pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes ei oleks liidu huvides.
G. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(133)
Silmas pidades dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(134)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(135)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(136)
Seepärast arvutati kahju kõrvaldamise tase dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna ja liidu tootmisharu taotlushinna võrdluse alusel. Taotletava hinna saamiseks lisati taotletav kasumimarginaal liidu tootmisharu tootmiskuludele. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati ajutiselt 9,9 %. See määrati võrdluses kasumlikkusega keskmise tulu alusel (mõõdetuna EBITDA ja müügi suhtena), mida naftakeemia ettevõtted, kes tegutsevad vinüülatsetaatmonomeeri sektorile sarnases valdkonnas, ajavahemikus 2007-2009 teenisid.
(137)
Hindade allalöömise marginaaliks kujunes rohkem kui 30 %.
2. Ajutised meetmed
(138)
Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks kas dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele.
(139)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(140)
Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(141)
Vastavalt eespool osutatule on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, esialgu järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutised tollimaksumäärad
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Kõik teised äriühingud
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. TEAVITAMINE
(142)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluva vinüülatsetaadi impordi suhtes.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Kõik teised äriühingud
13,8 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. august 2011