NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 919/2012,
5. juuli 2012,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (1), eriti selle artikli 23 lõiget 8,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (2) I lisa C jaos loetletud finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse languse arvutamise meetodit tuleks kohandada nii, et võetaks arvesse väärtuse languse eri avaldumisviise sõltuvalt asjaomase finantsinstrumendi liigist. Kõnealune meetod võtab arvesse finantsinstrumendi hinna tegelikku langust, äriühingu emiteeritud võlainstrumendi tootluse suurenemist või riigist emitendi emiteeritud võlainstrumentide tootluse suurenemist tootluse kõveral.
(2)
Käesolevat määrust tuleks käsitada kookõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 918/2012 (3), millega määratakse kindlaks väärtuse märkimisväärse languse künnised mittelikviidsete aktsiate, riigist ja äriühingust emitentide emiteeritud võlainstrumentide, börsil kaubeldavate fondide, rahaturuinstrumentide ja selliste tuletisinstrumentide puhul, mille ainsaks alusvaraks oleva finantsinstrumendiga kaubeldakse kauplemiskohas. Seepärast tuleks käesolevas määruses ainult määrata kindlaks kõnealuste instrumentide väärtuse märkimisväärse languse arvutamise meetod.
(3)
Selleks et tagada turuosalistele ja pädevatele asutustele ühtsus ja õiguskindlus, peaks käesoleva määruse kohaldamise kuupäev olema sama mis määrusel (EL) nr 236/2012 ja delegeeritud määrusel (EL) nr 918/2012.
(4)
Kuna määrusega (EL) nr 236/2012 on ette nähtud, et siduvad tehnilised standardid tuleks vastu võtta enne kõnealuse määruse mõistlikku kohaldamist, ja kuna on esmatähtis määrata enne 1. novembrit 2012 kindlaks nõutud mitteolemuslikud osad, et lihtsustada turuosalistel kõnealuse määruse järgimist ja pädevatel asutustel selle jõustamist, on oluline, et käesoleva määrus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist.
(5)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) esitas komisjonile.
(6)
ESMA on läbi viinud üldsusega konsulteerimise käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (4) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Käesolevas määruses määratakse kooskõlas määruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõikega 5 kindlaks kauplemiskohas kaubeldavate likviidsete aktsiate väärtuse 10 % languse arvutamise meetod.
2. Kooskõlas määruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõike 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud määrusega (EL) nr 918/2012 määratakse käesolevas määruses kindlaks ka järgmiste kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetod:
a)
mittelikviidsed aktsiad;
b)
järgmised finantsinstrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid:
i)
riigist ja äriühingust emitentide emiteeritud võlainstrumendid;
ii)
börsil kaubeldavad fondid;
iii)
rahaturuinstrumendid;
c)
tuletisinstrumendid, mille ainus alusvara on kauplemiskohas kaubeldav finantsinstrument.
Artikkel 2
Likviidsete ja mittelikviidsete aktsiate väärtuse märkimisväärse languse arvutamise meetod
1. Kauplemiskohas kaubeldava aktsia puhul arvutatakse väärtuse langus võttes aluseks eelmise kauplemispäeva sellise ametliku sulgemishinna kõneluses kauplemiskohas, mis on kindlaks määratud kõnealuse kauplemiskohas kohaldatavate eeskirjadega.
2. Kõnealuse arvutusmeetodi puhul ei võta arvesse mis tahes hinnalangust, mis tuleneb eranditult aktsiatükeldusest või korporatiivsündmusest või samalaadsetest meetmetest, mida emitent on võtnud seoses emiteeritud aktsiakapitaliga ja mille tõttu võib asjaomane kauplemiskoht hinda muuta.
Artikkel 3
Muude finantsinstrumentide, mis ei ole tuletisinstrumendid, väärtuse märkimisväärse languse arvutamise meetod
1. Selliste finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärne langus, mis ei ole aktsiad ja mis ei kuulu direktiivi 2004/39/EÜ 1. lisa C jao punktides 4-10 loetletud tuletisinstrumentide liikidesse, arvutatakse lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud meetodi kohaselt.
2. Finantsinstrumentide puhul, mille puhul mõõdetakse määruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõike 7 kohast väärtuse märkimisväärset langust seoses hinnaga asjaomases kauplemiskohas, võetakse kõnealuse languse arvutamisel aluseks ametlik sulgemishind asjaomases kauplemiskohas, mis on kindlaks määratud kõnealuses kauplemiskohas kohaldatavate eeskirjadega.
3. Kui riigist emitendi emiteeritud võlainstrumendi puhul mõõdetakse määruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõike 7 kohast väärtuse märkimisväärset langust seoses tootluse kõveraga, arvutatakse kõnealune langus suurenemisena tootluse kõveral võrreldes riigist emitendi tootluse kõveraga eelmise kauplemispäeva lõpu seisuga, võttes aluseks emitendi kohta kõnealuses kauplemiskohas kättesaadavad andmed.
4. Kui finantsinstrumendi puhul mõõdetakse määruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõike 7 kohast väärtuse märkimisväärset langust seoses tootluse muutusega, arvutatakse kõnealune langus jooksva tootluse suurenemisena võrreldes kõnealuse instrumendi tootlusega eelmise kauplemispäeva lõpu seisuga, võttes aluseks kõnealuse instrumendi kohta kõnealuses kauplemiskohas kättesaadavad andmed.
Artikkel 4
Tuletisinstrumentide väärtuse märkimisväärse languse arvutamise meetod
Selliste finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse languse arvutamisel, mis kuuluvad direktiivi 2004/39/EÜ 1. lisa C jao punktides 4-10 loetletud tuletisinstrumentide liikidesse ja mille ainus alusvara on kauplemiskohas kaubeldav finantsinstrument ning mille puhul on väärtuse märkimisväärne langus kindlaks määratud vastavalt artiklitele 2 ja 3, võetakse aluseks alusvaraks oleva finantsinstrumendi väärtuse märkimisväärne langus.
Artikkel 5
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2012