ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1104/2011/EU
ze dne 25. října 2011
o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (3) v příloze stanoví, že zvláštní cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem vytvořeným na základě tohoto programu mohly být využívány zejména k nabízení veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“) určené pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují účinnou kontrolu přístupu a maximální nepřetržitost služby.
(2)
Zatímco příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 se vztahují rovněž na služby, včetně PRS, jež jsou uvedeny v příloze uvedeného nařízení, přičemž je zohledněno vzájemné propojení systému vytvořeného na základě programu Galileo a PRS z právního, technického, provozního, finančního a vlastnického hlediska, je vhodné, aby byla příslušná pravidla ohledně uplatňování bezpečnostních předpisů opětovně uvedena pro účely tohoto rozhodnutí.
(3)
Evropský parlament a Rada opakovaně poukázaly na to, že systém vytvořený na základě programu Galileo je civilním systémem pod civilní kontrolou, to znamená systémem vytvořeným podle civilních standardů na základě civilních požadavků a pod kontrolou orgánů Unie.
(4)
Program Galileo má strategický význam pro nezávislost Unie, pokud jde o družicovou navigaci, určování polohy a určování času, a je velkým přínosem, pokud jde o provádění strategie „Evropa 2020“ pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(5)
PRS je z různých služeb nabízených evropskými systémy družicové navigace službou, která je zároveň nejvíce zabezpečená a nejvíce citlivá, a proto je velmi vhodná pro služby, u nichž musí být zajištěna vysoká odolnost a naprostá spolehlivost. Musí odběratelům zajišťovat nepřetržitost služby i v nejvážnějších krizových situacích. Důsledky porušení bezpečnostních pravidel při používání této služby nejsou omezeny na příslušného uživatele, ale potenciálně se vztahují i na jiné uživatele. Používání a řízení PRS tak spadají do společné odpovědnosti členských států za bezpečnost Unie i za jejich vlastní bezpečnost. V této souvislosti musí být přístup k PRS jasně omezený na určité kategorie uživatelů, kteří jsou pod stálou kontrolou.
(6)
Je tedy třeba definovat pravidla pro přístup k PRS a pravidla jejího řízení, zejména upřesněním obecných zásad týkajících se přístupu, funkcí různých řídicích útvarů a útvarů dohledu, podmínek spojených s výrobou přijímačů a zabezpečením a systému kontroly vývozu.
(7)
Pokud jde o obecné zásady přístupu k PRS, využívání služby musí být vzhledem k jejímu účelu a jejím charakteristikám přísně omezeno, přičemž členským státům, Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) je zaručen volný, neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa. Navíc musí být každý členský stát schopen samostatně rozhodovat, kdo jsou oprávnění uživatelé PRS a jaká použití z toho vyplývají, včetně použití spojených s bezpečností, v souladu se společnými minimálními standardy.
(8)
S cílem podpořit v celosvětovém měřítku používání evropské technologie by mělo být možné, aby se odběrateli PRS staly některé třetí země a mezinárodní organizace prostřednictvím samostatných dohod s nimi uzavřených. Pokud jde o zabezpečené vládní aplikace v oblasti družicové navigace, měly by být podmínky, za kterých mohou třetí země a mezinárodní organizace používat PRS, stanoveny v mezinárodních dohodách, přičemž se rozumí, že dodržování bezpečnostních požadavků by mělo být za každých okolností povinné. V rámci těchto dohod by mělo být možné povolit výrobu PRS přijímačů, pokud budou stanoveny konkrétní podmínky a požadavky, jež budou přinejmenším na stejné úrovni jako podmínky a požadavky vztahující se na členské státy. Tyto dohody by však neměly zahrnovat obzvláště citlivé bezpečnostní záležitosti, jako je výroba bezpečnostních modulů.
(9)
Při sjednávání dohod se třetími zeměmi či mezinárodními organizacemi by se měl v plné míře zohledňovat význam dodržování zásad demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, svobody myšlení, přesvědčení a náboženského vyznání, jakož i svobody vyjadřování a informací, lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(10)
Bezpečnostní předpisy Evropské kosmické agentury by měly poskytovat přinejmenším takovou úroveň ochrany, kterou stanoví bezpečnostní předpisy stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4) a rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
(11)
Unie a členské státy musí udělat vše pro to, aby zajistily bezpečnost a zabezpečení systému vytvořeného na základě programu Galileo a technologie a zařízení PRS, aby se předešlo používání signálů vysílaných pro PRS neoprávněnými fyzickými nebo právnickými osobami a aby se zabránilo nepřátelskému použití PRS proti Unii a členským státům.
(12)
V tomto ohledu je důležité, aby členské státy stanovily režim sankcí použitelných v případě nedodržení povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí a aby zajistily uplatňování těchto sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
(13)
Pokud jde o řídicí orgány a orgány dohledu, ukazuje se, že řešení spočívající v tom, že odběratelé PRS určí „příslušný orgán PRS“ odpovědný za řízení svých uživatelů a dohled nad nimi, je nejlepší pro zajištění účinného řízení užívání PRS, přičemž usnadňuje vztahy mezi různými subjekty pověřenými bezpečností a zaručuje trvalý dohled nad uživateli, a to především uživateli vnitrostátními, v souladu se společnými minimálními standardy. Je však zapotřebí jisté míry flexibility, aby se členským státům umožnilo účinným způsobem rozdělit povinnosti.
(14)
V rámci provádění tohoto rozhodnutí by mělo jakékoli zpracovávání osobních údajů probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (7).
(15)
Jedním z úkolů bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) uvedeného v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008 by mělo být zajištění provozního rozhraní mezi různými subjekty pověřenými bezpečností PRS.
(16)
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by rovněž měli hrát určitou úlohu v řízení PRS prostřednictvím uplatnění společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (8). Rada by také měla schvalovat mezinárodní dohody opravňující třetí země nebo mezinárodní organizace k přístupu k PRS.
(17)
Pokud jde o výrobu a zabezpečení přijímačů, bezpečnostní požadavky vyžadují, aby byl tento úkol svěřen pouze členskému státu, který určil příslušný orgán PRS, nebo podnikům usazeným na území členského státu, který určil příslušný orgán PRS. Subjekt vyrábějící přijímače musí být předem držitelem řádného povolení rady pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) a musí se řídit jejími rozhodnutími. Příslušné orgány PRS mají za úkol trvale kontrolovat jak dodržování požadavku povolení a soulad s uvedenými rozhodnutími, tak dodržování zvláštních technických požadavků vyplývajících ze společných minimálních standardů.
(18)
Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Tímto kontaktním místem by měla být fyzická nebo právnická osoba plnící funkci místa, kam se podává hlášení, nebo adresa, kterou může Komise v případě potenciálně škodlivé elektromagnetické interference kontaktovat za účelem odstranění této interference.
(19)
Pokud jde o omezení vývozu, je třeba omezit vývoz zařízení nebo technologií a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a s výrobou pro PRS mimo Unii, bez ohledu na to, zda se jedná o zařízení, software nebo technologii uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (10), pouze na třetí země, které jsou řádně oprávněny k přístupu k PRS na základě mezinárodní dohody uzavřené s Unií. Třetí země, na jejímž území je instalována referenční stanice obsahující vybavení PRS a patřící do systému vytvořeného na základě programu Galileo, by neměla být považována za odběratele PRS pouze na základě této skutečnosti.
(20)
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o společné minimální standardy v oblastech stanovených v příloze, a tuto přílohu případně aktualizovat nebo měnit tak, aby se zohlednil vývoj programu Galileo. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(21)
Vzhledem k dopadu, který by společná pravidla týkající se přístupu k PRS a výroby přijímačů PRS a bezpečnostních modulů mohla mít na bezpečnost systému vytvořeného na základě programu Galileo a na bezpečnost Unie a jejích členských států, a to jak jednotlivě, tak i společně, je nanejvýš důležité, aby tato pravidla byla v jednotlivých členských státech uplatňována jednotně. Je tedy nezbytné, aby Komise byla zmocněna přijímat podrobné požadavky, pokyny a jiná opatření, aby bylo možné uvést společné minimální standardy v účinnost. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí je nutné, aby Komisi byly svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (11).
(22)
Audity a inspekce prováděné Komisí za pomoci členských států by měly případně být prováděny obdobným způsobem, jaký stanoví příloha III část VII rozhodnutí 2011/292/EU.
(23)
Pravidla přístupu k PRS nabízené systémem vytvořeným na základě programu Galileo jsou základním předpokladem provádění PRS. Komise by měla provést analýzu toho, zda je třeba zavést zpoplatnění PRS, a to také s ohledem na třetí země a mezinárodní organizace, a podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledku této analýzy.
(24)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tedy stanovení podmínek, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k PRS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu navrhovaného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(25)
Jakmile bude PRS prohlášena za funkční, měly by být zavedeny mechanismy pro předávání zpráv a provádění přezkumu,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě („public regulated service“, dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„odběrateli PRS“ členské státy, Rada, Komise a ESVČ, jakož i agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace, pokud byly tyto agentury, třetí země a organizace řádně oprávněny;
b)
„uživateli PRS“ fyzické nebo právnické osoby řádně oprávněné odběratelem PRS k tomu, aby vlastnily nebo používaly přijímač PRS.
Článek 3
Obecné zásady v oblasti přístupu k PRS
1. Členské státy, Rada, Komise a ESVČ mají právo na neomezený a nepřetržitý přístup k PRS po celém světě.
2. Je na rozhodnutí každého členského státu, Rady, Komise a ESVČ, zda budou PRS v rámci svých příslušných pravomocí využívat.
3. Každý členský stát, který využívá PRS, samostatně rozhodne v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie fyzických osob pobývajících na jeho území nebo vykonávajících úřední povinnosti v zahraničí jeho jménem a právnických osob usazených na jeho území jsou oprávněné jako uživatelé PRS a o způsobech používání PRS. Způsoby používání mohou zahrnovat použití spojené s bezpečností.
Rada, Komise a ESVČ rozhodnou v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie jejich pracovníků jsou oprávněny jako uživatelé PRS.
4. Agentury Unie se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a za podmínek stanovených správní dohodou uzavřenou mezi Komisí a dotčenou agenturou.
5. Třetí země nebo mezinárodní organizace se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, pokud uzavřou v souladu s postupem stanoveným v článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie obě tyto dohody mezi Unií a dotčenou třetí zemí nebo mezinárodní organizací:
a)
dohodu o bezpečnosti informací vymezující rámec pro výměnu a ochranu utajovaných informací, jež stanoví stupeň ochrany přinejmenším na stejné úrovni jako v členských státech;
b)
dohodu stanovující podmínky přístupu třetí země nebo mezinárodní organizace k PRS; tato dohoda by za zvláštních podmínek mohla zahrnovat výrobu přijímačů PRS, s výjimkou bezpečnostních modulů.
Článek 4
Použití bezpečnostních předpisů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly stupeň ochrany utajovaných informací, který je přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutím 2011/292/EU, a aby se tyto vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na uživatele PRS dotčeného členského státu, na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jeho území a na všechny právnické osoby usazené na jeho území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se PRS.
2. Členské státy neprodleně informují Komisi o přijetí vnitrostátních bezpečnostních předpisů uvedených v odstavci 1.
3. Pokud se ukáže, že utajované informace EU týkající se PRS byly vyzrazeny jakékoli osobě, která není oprávněna je znát, Komise po řádné konzultaci s dotčeným členským státem:
a)
informuje původce utajovaných informací PRS;
b)
posoudí možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
c)
sdělí příslušným orgánům výsledky tohoto posouzení a poskytne doporučení k nápravě situace, přičemž příslušné orgány neprodleně informují Komisi o opatřeních, která mají v úmyslu přijmout nebo je již přijaly, včetně opatření, jejichž cílem je předejít tomu, aby se situace opakovala, jakož i o výsledcích uvedených opatření, a
d)
odpovídajícím způsobem informuje Evropský parlament a Radu o uvedených výsledcích.
Článek 5
Příslušný orgán PRS
1. Příslušný orgán PRS je určen:
a)
každým členským státem, který využívá PRS, a každým členským státem, na jehož území je usazen jakýkoli ze subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1; v takových případech se příslušný orgán PRS zřídí na území dotčeného členského státu a tento stát o určení orgánu neprodleně uvědomí Komisi;
b)
Radou, Komisí a ESVČ, pokud využívají PRS. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS v souladu s odpovídajícími ujednáními určena Agentura pro evropský GNSS zřízená podle nařízení (EU) č. 912/2010 (dále jen „Agentura pro evropský GNSS“);
c)
agenturami Unie a mezinárodními organizacemi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 4 a 5. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS určena Agentura pro evropský GNSS;
d)
třetími zeměmi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 5.
2. Náklady na fungování příslušného orgánu PRS nesou odběratelé PRS, kteří tento orgán určili.
3. Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS podle odst. 1 písm. a), určí v každém případě kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Dotčený členský stát o určení tohoto kontaktního místa neprodleně uvědomí Komisi.
4. Příslušný orgán PRS zajistí, aby využívání PRS bylo v souladu s článkem 8 a bodem 1 přílohy a aby:
a)
pro účely řízení PRS s bezpečnostním střediskem byli uživatelé PRS sdruženi do skupin;
b)
byla určena a spravována přístupová práva k PRS každé skupiny nebo uživatele;
c)
byly od bezpečnostního střediska získány přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace;
d)
byly přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace předány uživatelům;
e)
bylo řízeno zabezpečení přijímačů a souvisejících utajovaných technologií a informací a byla posouzena rizika;
f)
bylo zřízeno kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS.
5. Příslušný orgán PRS členského státu zajistí, aby subjekt usazený na území tohoto členského státu mohl vyvíjet nebo vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly, pouze pokud tento subjekt:
a)
získal řádné povolení rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 912/2010 a
b)
splňuje podmínky stanovené v rozhodnutích rady pro bezpečnostní akreditaci a v článku 8 a bodu 2 přílohy, pokud jde o vývoj a výrobu přijímačů PRS nebo bezpečnostních modulů, pokud se týkají jeho činnosti.
Veškerá povolení udělená k výrobě zařízení podle tohoto odstavce se nejméně každých pět let přezkoumají.
6. V případě vývoje nebo výroby podle odstavce 5 tohoto článku nebo v případě vývozu mimo Unii je příslušný orgán PRS dotčeného členského státu styčným bodem pro subjekty, které jsou příslušné pro omezení vývozu daného zařízení, technologie a softwaru, pokud jde o využívání a vývoj PRS a výrobu pro PRS, aby se zajistilo uplatňování ustanovení článku 9.
7. Příslušný orgán PRS je propojen s bezpečnostním střediskem v souladu s článkem 8 a bodem 4 přílohy.
8. Odstavci 4 a 7 není dotčena možnost členských států přenést určité konkrétní úkoly jejich příslušného orgánu PRS na základě vzájemného souhlasu na jiný členský stát, s výjimkou veškerých úkolů souvisejících s uplatňováním svrchovanosti nad svým územím. Úkoly uvedené v odstavcích 4 a 7, jakož i úkoly podle odstavce 5 mohou být vykonávány členskými státy společně. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato opatření Komisi.
9. Příslušný orgán PRS může na základě zvláštních ujednání požádat Agenturu pro evropský GNSS o technickou pomoc při vykonávání svých úkolů. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato ujednání Komisi.
10. Každé tři roky předkládají příslušné orgány PRS Komisi a Agentuře pro evropský GNSS zprávu o dodržování společných minimálních standardů.
11. Každé tři roky předkládá Komise za pomoci Agentury pro evropský GNSS Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS a rovněž o případech vážného porušení těchto standardů.
12. Pokud příslušný orgán PRS nedodržuje společné minimální standardy stanovené v článku 8, může Komise s náležitým přihlédnutím k zásadě subsidiarity, po konzultaci s dotčeným členským státem a případně po obdržení dalších konkrétních informací vydat doporučení. Do tří měsíců od vydání doporučení dotyčný příslušný orgán PRS buď doporučení Komise splní, nebo si vyžádá či navrhne změny s cílem zajistit dodržování společných minimálních standardů a provede je po dohodě s Komisí.
Pokud dotyčný příslušný orgán PRS ani po uplynutí této lhůty tří měsíců nezajistí dodržování společných minimálních standardů, uvědomí o tom Komise Evropský parlament a Radu a navrhne příslušná opatření, která mají být přijata.
Článek 6
Úloha bezpečnostního střediska
Bezpečnostní středisko zajišťuje provozní rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jednajícími v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP a kontrolními středisky. Informuje Komisi o všech událostech, které by mohly narušit řádné fungování PRS.
Článek 7
Výroba a zabezpečení přijímačů a bezpečnostních modulů
1. Členský stát může, jsou-li dodrženy požadavky uvedené v čl. 5 odst. 5, pověřit úkolem výroby přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů subjekty usazené na jeho území nebo na území jiného členského státu. Rada, Komise nebo ESVČ mohou výrobou přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů pro vlastní využití pověřit subjekty usazené na území členského státu.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci může kdykoli odebrat povolení, které udělila subjektu uvedenému v odstavci 1 k výrobě přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostní modulů, pokud nebyla dodržena opatření uvedená v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 8
Společné minimální standardy
1. Společné minimální standardy, které mají příslušné orgány PRS podle článku 5 splňovat, zahrnují oblasti uvedené v příloze.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o přijetí společných minimálních standardů pro oblasti stanovené v příloze a případné změny aktualizující přílohu s cílem zohlednit vývoj programu Galileo, zejména s ohledem na vývoj po technické stránce a vývoj potřeb v oblasti bezpečnosti.
3. Na základě společných minimálních norem uvedených v odstavci 2 tohoto článku může Komise přijmout nezbytné technické požadavky, pokyny a jiná opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
4. Komise zajistí, aby byly učiněny kroky nezbytné pro dodržování opatření uvedených v odstavcích 2 a 3 a aby byly splněny požadavky týkající se bezpečnosti PRS, jejích uživatelů a souvisejících technologií, přičemž plně zohlední doporučení odborníků.
5. S cílem usnadnit dodržování požadavků uvedených v tomto článku Komise alespoň jednou ročně umožní setkání všech příslušných orgánů PRS.
6. Komise za pomoci členských států a Agentury pro evropský GNSS zajistí dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS, zejména prováděním auditů či inspekcí.
Článek 9
Omezení vývozu
Vývoz zařízení, technologie a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a výrobou pro PRS mimo Unii je povolen pouze v souladu s článkem 8 a bodem 3 přílohy a v rámci dohod uvedených v čl. 3 odst. 5 nebo v rámci dohod týkajících se podmínek umístění a fungování referenčních stanic.
Článek 10
Použitelnost společné akce 2004/552/SZBP
Toto rozhodnutí se použije, aniž jsou dotčena opatření přijatá podle společné akce 2004/552/SZBP.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. listopadu 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postupy projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený nařízením (ES) č. 683/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum a podávání zpráv
Nejpozději dva roky poté, co bude PRS prohlášena za funkční, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o řádném fungování a přiměřenosti pravidel stanovených pro přístup k PRS, a případně navrhne příslušné změny tohoto rozhodnutí.
Článek 14
Zvláštní pravidla pro provádění programu Galileo
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí je v zájmu zajištění řádného fungování systému vytvořeného na základě programu Galileo povolen přístup k technologii PRS a k vlastnictví nebo používání přijímačů PRS, jsou-li dodrženy zásady stanovené v článku 8 a v příloze, těmto subjektům:
a)
Komisi, pokud působí jako správce programu Galileo;
b)
provozovatelům systému vytvořeného na základě programu Galileo pouze pro účely dodržení kompetencí, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
c)
Agentuře pro evropský GNSS, aby mohla plnit jí svěřené úkoly, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
d)
Evropské kosmické agentuře výhradně pro účely výzkumu, vývoje a zavádění infrastruktury, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých na základě tohoto rozhodnutí. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy použijí článek 5 nejpozději 6. listopadu 2013.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1104/2011/EL,
25. oktoober 2011,
mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta) (3) lisas nähakse ette, et programmi Galileo spetsiifiliseks eesmärgiks on tagada, et programmil põhineva süsteemi poolt edastatavaid signaale oleks võimalik kasutada ennekõike selleks, et pakkuda „avalikku reguleeritud teenust” („PRS”), mis on mõeldud üksnes valitsuselt loa saanud kasutajatele ning kasutamiseks eeskätt selliste tundlike rakenduste puhul, kus on oluline tagada juurdepääsu tõhus kontroll ja katkematu teenus.
(2)
Kuigi määruse (EÜ) nr 683/2008 asjakohaseid sätteid kohaldatakse ka nimetatud määruse lisas loetletud teenuste, sealhulgas PRSi suhtes, võttes arvesse Galileo programmil põhineva süsteemi ja PRSi omavahelist seost õiguslikust, tehnilisest, operatiivsest, finantsilisest ja omandiõigusega seotud aspektist, on käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil asjakohane uuesti esitada eeskirjad julgeolekueeskirjade kohaldamise kohta.
(3)
Euroopa Parlament ja nõukogu on korduvalt meelde tuletanud, et Galileo programmil põhinev süsteem on tsiviilhalduses olev tsiviilsüsteem, see tähendab liidu institutsioonide kontrolli all tsiviilstandardite alusel tsiviilkasutuseks mõeldud süsteem.
(4)
Galileo programm on liidu satelliitnavigatsiooni-, positsioneerimis- ja ajastamisteenuste sõltumatuse seisukohast strateegilise tähtsusega programm, mis annab olulise panuse, et rakendada Euroopa 2020. aasta strateegiat, mille eesmärk on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.
(5)
Kõigist Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide pakutavatest teenustest on PRS kõige turvalisem ja kõige tundlikum ja seepärast sobib see teenuste jaoks, kus tuleb tagada töökindlus ja täielik usaldusväärsus. See peab oma kasutajatele tagama katkematu teenuse ka kõige raskemates kriisiolukordades. Teenuse kasutamisel ei piirdu julgeolekueeskirjade rikkumise tagajärjed rikkumise toime pannud kasutajaga, vaid võivad mõjutada ka teisi kasutajaid. PRSi kasutamine ja haldamine on seega liikmesriikide ühisvastutus, et kaitsta liidu ja nende endi julgeolekut. Seega peab juurdepääs PRSile olema rangelt piiratud teatud kasutajate kategooriatega, mida pidevalt kontrollitakse.
(6)
Seetõttu on vaja määratleda PRSile juurdepääsu ja selle haldamise eeskirjad, määrates eelkõige kindlaks juurdepääsu põhimõtted, erinevate haldus- ja kontrolliorganite funktsioonid, vastuvõtjate tootmise ja turvalisusega seotud tingimused ning ekspordikontrolli süsteemi.
(7)
Mis puudutab PRSile juurdepääsu üldpõhimõtteid, siis PRSi kasutamine peab olema rangelt piiratud, võttes arvesse teenuse reaalset eesmärki ja selle omadusi, ning liikmesriikidele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele antakse nende endi otsustusõiguse alusel piiramatu ja katkematu juurdepääs kogu maailmas. Lisaks sellele peab iga liikmesriik saama vabalt määrata PRSi volitatud kasutajad ja kasutuseesmärgid, sh selle kasutamine julgeolekuga seonduvatel eesmärkidel vastavalt ühistele miinimumnõuetele.
(8)
Euroopa päritolu tehnoloogia kogu maailmas kasutamise edendamiseks peaks teatud kolmandatel riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel olema võimalik saada PRSi tarbijaks, sõlmides selleks nendega eraldi lepingud. Valitsustele kasutamiseks mõeldud suurema turvalisusega satelliitnavigatsiooni rakenduste puhul tuleks rahvusvaheliste lepingutega kehtestada kord ja tingimused, mille alusel kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad PRSi kasutada, pidades silmas, et esmatähtis on kõigi julgeolekueeskirjade täitmine. Nende lepingute raames peaks olema võimalik lubada PRS-vastuvõtjate tootmist selliste eritingimuste ja -nõuete kohaselt, mis on vähemalt samaväärsed liikmesriikides kehtivate tingimuste ja nõuetega. Need lepingud ei tohiks siiski hõlmata turvalisuse seisukohast tundlikke aspekte, nagu turvamoodulite tootmine.
(9)
Lepingute läbirääkimistel kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleks täielikult arvesse võtta, et on oluline järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ning jagamatust, kaitsta mõtte-, südametunnistus- ja usuvabadust ning sõna- ja teabevabadust, austada inimväärikust, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtteid ja rahvusvahelist õigust.
(10)
Euroopa Kosmoseagentuuri julgeolekueeskirjad peaksid tagama kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (4) lisas ning nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsuses 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (5) sätestatud julgeolekueeskirjadega.
(11)
Liit ja liikmesriigid peavad tegema kõik enesest oleneva, et tagada nii Galileo programmil põhineva süsteemi kui ka PRS-tehnoloogia ja seadmestiku ohutus ja turvalisus, vältimaks PRSi kaudu edastatavate signaalide kasutamist selleks volitamata füüsiliste või juriidiliste isikute poolt ning PRSi kasutamist liidu ja liikmesriikide suhtes vaenulike kavatsustega.
(12)
Sellega seoses on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid karistused, mida kohaldatakse käesolevast otsusest tulenevate kohustuste rikkumise korral, ning kontrolliksid nende kohaldamist. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(13)
Parim moodus PRSi kasutamise tõhusaks haldamiseks oleks, kui haldus- ja kontrolliorganite osas määravad PRSi tarbijad „PRSi eest vastutava asutuse”, kes vastutab kasutajate haldamise ja kontrolli eest, kuna see hõlbustab suhteid erinevate turvalisuse eest vastutavate üksuste vahel ja tagab kasutajate, eriti riigisiseste kasutajate pideva kontrolli vastavalt ühistele miinimumnõuetele. Siiski peaks võimaldama paindlikkust, et liikmesriigid saaksid vastutust tõhusalt jaotada.
(14)
Käesoleva otsuse täitmisel tuleks isikuandmeid töödelda liidu õiguse kohaselt, nagu on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (7).
(15)
Lisaks peaks määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 16 punkti a alapunktis ii osutatud Galileo turvakeskuse („Galileo turvaseirekeskus”) üks ülesandeid olema tagada operatiivne liides erinevate PRSi turvalisuse eest vastutavate osapoolte vahel.
(16)
Nõukogu ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peaksid 12. juuli 2004. aasta ühismeetme 2004/552/ÜVJP (Euroopa satelliit-raadionavigatsioonisüsteemi toimimise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut) (8) alusel samuti osalema PRSi haldamises. Nõukogu peaks kiitma heaks rahvusvahelised lepingud, millega antakse kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile luba PRSi kasutada.
(17)
Mis puudutab vastuvõtjate tootmist ja turvalisust, siis turvanõuetest tulenevalt saab sellega tegeleda ainult liikmesriik, kes on määranud PRSi eest vastutava asutuse, või ettevõte, kes on asutatud liikmesriigis, kes on määranud PRSi eest vastutava astutuse. Peale selle peab vastuvõtja tootja olema saanud nõuetekohase loa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 912/2010 (9) alusel loodud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogult („turvalisuse akrediteerimise nõukogu”) ning täitma tema otsuseid. PRSi eest vastutavate asutuste ülesandeks on pidevalt kontrollida nii loasaamisnõude ja nimetatud otsuste täitmist kui ka ühistest miinimumnõuetest tulenevate tehniliste nõuete täitmist.
(18)
Liikmesriik, kes ei ole määranud PRSi eest vastutavat asutust, peaks igal juhul määrama kontaktpunkti, kes tegeleks PRSi mõjutavate tuvastatud kahjuliku elektromagnetiliste häiretega. See kontaktpunkt peaks olema kas füüsiline või juriidiline isik, kelle/mille ülesandeks on vahendada teateid, või aadress, millel saab komisjon ühendust võtta, kui tuvastatakse potentsiaalselt kahjulik elektromagnetiline häire, et see häire kõrvaldada.
(19)
Seoses ekspordipiirangutega peab PRSi kasutamise, PRSi väljatöötamise ja PRSi jaoks tootmisega seotud seadmete, tehnoloogia ja tarkvara eksport liidust piirduma ainult kolmandate riikidega, kellel on liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel nõuetele vastav luba PRSi kasutamiseks, olenemata sellest, kas need seadmed, see tarkvara või tehnoloogia on loetletud nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (10) I lisas või mitte. Kolmandat riiki, mille territooriumil asub Galileo programmil põhinevasse süsteemi kuuluv PRS-seadmestikuga vahejaam, ei loeta pelgalt sellest tulenevalt PRSi tarbijaks.
(20)
Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte ühiste miinimumnõuete kohta lisas sätestatud valdkondades ning lisa vajaduse korral ajakohastada ja muuta, et võtta arvesse Galileo programmi arengut. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(21)
Tulenevalt nende võimalikust mõjust Galileo programmil põhineva süsteemi, liidu ja selle liikmesriikide turvalisusele nii eraldi kui ka ühiselt, on oluline PRSile juurdepääsu ning PRS-vastuvõtjate ja turvamoodulite tootmist käsitlevaid ühiseid eeskirju kohaldada kõigis liikmesriikides ühetaoliselt. Nende ühiste miinimumnõuete jõustamiseks on seetõttu vaja anda komisjonile volitused üksikasjalike nõuete, suuniste ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva otsuse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (11).
(22)
Auditid ja inspekteerimised, mida teeb komisjon liikmesriikide kaasabil, tuleks vajaduse korral teha viisil, mis on sarnane sellega, mis on ette nähtud otsuse 2011/292/EL III lisa VII osas.
(23)
Galileo programmil põhineva süsteemi kaudu pakutava PRSile juurdepääsu eeskirjad on PRSi rakendamise eeltingimuseks. Komisjon peaks analüüsima, kas tuleks kasutusele võtta PRSi maksustamissüsteem, mis hõlmaks ka kolmandaid riike ja rahvusvahelisi organisatsioone, ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle analüüsi tulemused.
(24)
Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt korra määramine, mille alusel liikmesriigid, nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus, liidu agentuurid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid saavad PRSile juurde pääseda, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tegevuse ulatuslikkuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(25)
Niipea kui teatatakse, et PRS on kasutusvalmis, tuleks kasutusele võtta aruandlus- ja läbivaatamismehhanism,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mille alusel liikmesriigid, nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus, liidu agentuurid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad saada juurdepääsu avalikule reguleeritud teenusele (PRS), mida pakutakse Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „PRSi tarbija”- liikmesriigid, nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus, samuti liidu agentuurid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui nendel agentuuridel, kolmandatel riikidel ja organisatsioonidel on nõuetekohane luba;
b) „PRSi kasutaja”- füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on PRSi tarbijalt saadud nõuetekohane luba PRS-vastuvõtja omamiseks või kasutamiseks.
Artikkel 3
PRSile juurdepääsu üldpõhimõtted
1. Liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel on õigus piiramatule ja pidevale juurdepääsule PRSile ükskõik kus maailmas.
2. Iga liikmesriik, nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus saab ise oma pädevuse kohaselt otsustada, kas ta kasutab PRSi.
3. Iga liikmesriik, kes kasutab PRSi, otsustab ise kooskõlas artikliga 8 ja lisa punkti 1 alapunktidega i ja ii, millistel tema territooriumil elavate või välisriigis selle liikmesriigi nimel ametiülesandeid täitvate füüsiliste isikute kategooriatel ning millistel tema territooriumil asutatud juriidiliste isikute kategooriatel on lubatud olla PRSi kasutaja ning mis otstarbel võib PRSi kasutada. Kasutamine võib hõlmata kasutamist julgeolekuga seotud eesmärkidel.
Nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus otsustavad kooskõlas artikliga 8 ja lisa punkti 1 alapunktidega i ja ii, millistel nende töötajate kategooriatel on lubatud olla PRSi kasutaja.
4. Liidu agentuur võib saada PRSi tarbijaks üksnes ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, ning vastavalt komisjoni ja asjaomase agentuuri vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele.
5. Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad saada PRSi tarbijateks üksnes siis, kui nad sõlmivad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud korras mõlemad järgmised lepingud liidu ja kolmanda riigi või asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni vahel:
a)
teabeturbeleping, milles on määratud kindlaks salastatud teabe vahetamise ja kaitse raamistik ja milles nähakse ette vähemalt liikmesriigis tagatud kaitsega samaväärne kaitse tase;
b)
leping, milles sätestatakse selle kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni PRSile juurdepääsu reguleerivate üksikasjalike eeskirjade alane kord ja tingimused; see leping võib hõlmata PRS-vastuvõtjate, välja arvatud turvamoodulite tootmist konkreetsetel tingimustel.
Artikkel 4
Julgeolekueeskirjade kohaldamine
1. Iga liikmesriik tagab, et tema siseriiklikud julgeolekueeskirjad tagavad salastatud teabe kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas ja otsuses 2011/292/EL sätestatud julgeolekueeskirjadega, ning et kõnealuseid siseriiklikke julgeolekueeskirju kohaldatakse tema PRSi kasutajate ja kõigi tema territooriumil elavate füüsiliste isikute ja kõigi seal asutatud juriidiliste isikute suhtes, kes tegelevad PRSi teenustega seotud ELi salastatud teabega.
2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata lõikes 1 osutatud siseriiklike julgeolekueeskirjade vastuvõtmisest.
3. Kui ilmneb, et PRSiga seotud ELi salastatud teave on avaldatud isikule, kellel puudub volitus selle teadmiseks, teeb komisjon asjaomase liikmesriigiga täies ulatuses konsulteerides järgmist:
a)
teavitab salastatud PRSi andmete koostajat;
b)
hindab liidu või liikmesriikide huvidele tekitatud võimalikku kahju;
c)
teavitab asjaomaseid asutusi selle hindamise tulemustest ja lisab sellele soovituse olukorra parandamiseks; sellisel juhul teavitavad nimetatud asutused komisjoni viivitamata meetmetest, mida nad kavatsevad võtta või on juba võtnud, sealhulgas juhtumite kordumise vältimiseks võetud meetmed, ja selliste meetmete tulemustest, ning
d)
teavitab vajaduse korral Euroopa Parlamenti ja nõukogu nendest tulemustest.
Artikkel 5
PRSi eest vastutav asutus
1. PRSi eest vastutava asutuse määrab:
a)
iga PRSi kasutav liikmesriik ja iga liikmesriik, kelle territooriumil on registreeritud artikli 7 lõikes 1 osutatud üksus; sellisel juhul moodustatakse PRSi eest vastutav asutus asjaomase liikmesriigi territooriumil ja see liikmesriik teavitab viivitamata komisjoni selle asutuse määramisest;
b)
nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus, kui nad kasutavad PRSi. Sellisel juhul võib vastava korra kohaselt määrata PRSi eest vastutavaks asutuseks määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi Agentuuri („Euroopa GNSSi Agentuuri”);
c)
liidu agentuur ja rahvusvaheline organisatsioon vastavalt artikli 3 lõigetes 4 ja 5 osutatud lepingule. Sellisel juhul võib määrata PRSi eest vastutavaks asutuseks Euroopa GNSSi Agentuuri;
d)
kolmas riik vastavalt artikli 3 lõikes 5 osutatud lepingule.
2. PRSi eest vastutava asutuse tegevuskulud katavad selle asutuse määranud PRSi tarbijad.
3. Liikmesriik, kes ei ole lõike 1 punkti a kohaselt määranud PRSi eest vastutavat asutust, määrab igal juhul kontaktpunkti, kes annab vajaduse korral abi PRSi mõjutavatest potentsiaalselt kahjulikest tuvastatud elektromagnetilistest häiretest teatamisel. Asjaomane liikmesriik teatab selle kontaktpunkti määramisest viivitamata komisjonile.
4. PRSi eest vastutav asutus tagab, et PRSi kasutamine on kooskõlas artikliga 8 ja lisa punktiga 1 ning et
a)
Galileo turvaseirekeskusega PRSi haldamiseks jagatakse PRSi kasutajad gruppidesse;
b)
iga kasutajagrupi või kasutaja PRSile juurdepääsu õigused määratakse kindlaks ning neid hallatakse;
c)
PRSi võtmeid ja muud seonduvat salastatud teavet saadakse Galileo turvaseirekeskusest;
d)
PRSi võtmeid ja muud seonduvat salastatud teavet jagatakse kasutajatele;
e)
hallatakse vastuvõtjate ja muu seonduva salastatud tehnoloogia ja teabe turvalisust ning hinnatakse riske;
f)
luuakse kontaktpunkt, mis annab vajaduse korral abi PRSi mõjutavatest potentsiaalselt kahjulikest tuvastatud elektromagnetilistest häiretest teatamisel.
5. Liikmesriigi PRSi eest vastutav asutus tagab, et tema territooriumil asutatud üksus võib välja töötada või toota PRS-vastuvõtjaid ja turvamooduleid üksnes juhul, kui see üksus
a)
on saanud nõuetekohase loa turvalisuse akrediteerimise nõukogult vastavalt määruse (EL) nr 912/2010 artikli 11 lõikele 2 ja
b)
täidab turvalisuse akrediteerimise nõukogu otsuseid ning on kooskõlas artikliga 8 ja lisa punktiga 2 seoses PRS-vastuvõtjate või turvamoodulite väljatöötamise ja tootmisega tema tegevusega seotud ulatuses.
Kõik käesolevas lõikes käsitletud seadmete tootmise load vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel.
6. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud väljatöötamise ja tootmise ning väljapoole liitu toimuva ekspordi puhul tegutseb asjaomase liikmesriigi PRSi eest vastutav asutus kontaktisikuna üksuste jaoks, kes on pädevad PRSi kasutamise ja väljatöötamisega ning PRSi jaoks tootmisega seotud seadmete, tehnoloogia ja tarkvaraga seonduvates ekspordipiirangutes, et tagada artikli 9 kohaldamine.
7. PRSi eest vastutava asutuse ja Galileo turvaseirekeskuse vahel luuakse ühendus kooskõlas artikliga 8 ja lisa punktiga 4.
8. Lõiked 4 ja 7 ei mõjuta liikmesriikide võimalust delegeerida oma PRSi eest vastutava asutuse teatavaid konkreetseid ülesandeid vastastikusel nõusolekul teisele liikmesriigile, välja arvatud ülesannete puhul, mis on seotud suveräänse võimu teostamisega vastavate liikmesriikide territooriumil. Lõigetes 4 ja 7 osutatud ülesandeid ning lõike 5 kohaseid ülesandeid võivad liikmesriigid täita ühiselt. Asjaomased liikmesriigid teatavad sellistest meetmetest viivitamata komisjonile.
9. PRSi eest vastutav asutus võib erikokkuleppe alusel taotleda oma ülesannete täitmiseks Euroopa GNSSi Agentuurilt tehnilist abi. Asjaomane liikmesriik teatab sellisest korraldusest viivitamata komisjonile.
10. PRSi eest vastutavad asutused annavad iga kolme aasta järel komisjonile ja Euroopa GNSSi Agentuurile aru ühiste miinimumnõuete täitmisest.
11. Komisjon annab Euroopa GNSSi Agentuuri abiga iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru selle kohta, kuidas PRSi eest vastutavad asutused ühiseid miinimumnõudeid täidavad, samuti nende kõikide juhtumite kohta, kui neid nõudeid tõsiselt rikuti.
12. Kui PRSi eest vastutav asutus artiklis 8 sätestatud ühiseid miinimumnõudeid eirab, võib komisjon esitada soovituse, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, konsulteerides asjaomaste liikmesriikidega ning saades vajaduse korral konkreetset lisateavet. PRSi eest vastutav asutus peab kolme kuu jooksul pärast soovituse andmist kas täitma komisjoni soovitust või nõudma muudatusi või tegema ettepaneku muudatuste tegemiseks, et tagada ühiste miinimumnõuete täitmine, ning need muudatused komisjoni nõusolekul rakendama.
Kui asjaomane PRSi eest vastutav asutus ei täida pärast nimetatud kolmekuise perioodi lõppu ikka veel ühiseid miinimumnõudeid, teavitab komisjon nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning teeb ettepaneku sobivate meetmete võtmiseks.
Artikkel 6
Galileo turvaseirekeskuse ülesanded
Galileo turvaseirekeskus on operatiivliideseks PRSi eest vastutavate asutuste, ühismeetme 2004/552/ÜVJP alusel tegutseva nõukogu, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning kontrollikeskuste vahel. Ta teavitab komisjoni igast sündmusest, mis võib PRSi tõrgeteta tööd mõjutada.
Artikkel 7
Vastuvõtjate ja turvamoodulite tootmine ja turvalisus
1. Liikmesriik võib artikli 5 lõikes 5 sätestatud nõudeid täites anda PRS-vastuvõtjate või seonduvate turvamoodulite tootmise ülesande tema enda territooriumil või teise liikmesriigi territooriumil asutatud üksusele. Nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus võivad enda kasutuseks mõeldud PRS-vastuvõtjate või seonduvate turvamoodulite tootmise ülesande anda liikmesriigi territooriumil asutatud üksusele.
2. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu võib igal ajal võtta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üksuselt tagasi loa, mis talle on antud PRS-vastuvõtjate või seonduvate turvamoodulite tootmiseks, kui artikli 5 lõike 5 punktis b sätestatud nõuded ei ole täidetud.
Artikkel 8
Ühised miinimumnõuded
1. Artiklis 5 osutatud ühised miinimumnõuded, mida PRSi eest vastutavad asutused peavad täitma, hõlmavad lisas sätestatud alasid.
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte ühiste miinimumnõuete vastuvõtmiseks lisas sätestatud valdkondades ning vajaduse korral muudatuste tegemiseks otsuse lisa ajakohastamisel, et võtta arvesse Galileo programmi elluviimisel tehtud edusamme, eelkõige seoses tehnoloogiaga ning turvalisuse vallas esinevate vajaduste muutumisega.
3. Komisjon võib käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud ühiste miinimumnõuete põhjal võtta vastu vajalikud tehnilised nõuded, suunised ja muud meetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Komisjon tagab lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmete täitmiseks vajalike toimingute läbiviimise, ning tagab, et täidetakse kõiki PRSi turvalisuse ja selle kasutajate ning seonduva tehnoloogiaga seotud täiendavaid nõudeid, võttes täiel määral arvesse ekspertide nõuandeid.
5. Käesolevas artiklis sätestatud nõuete paremaks täitmiseks korraldab komisjon vähemalt ühe korra aastas PRSi eest vastutavate asutuste kohtumise.
6. Komisjon kontrollib liikmesriikide ja Euroopa GNSSi Agentuuri kaasabil, et PRSi eest vastutavad asutused peavad ühistest miinimumnõuetest kinni ning teevad auditeid või inspekteerimisi.
Artikkel 9
Ekspordipiirangud
PRSi kasutamise ja väljatöötamisega ning PRSi jaoks tootmisega seotud seadmete, tehnoloogia ja tarkvara väljapoole liitu eksportimiseks antakse luba üksnes kooskõlas artikliga 8 ja lisa punktiga 3 ning artikli 3 lõikes 5 osutatud lepingu alusel või vahejaamade hoolduse ja töö alaseid üksikasjalikke eeskirju käsitleva lepingu alusel.
Artikkel 10
Ühismeetme 2004/552/ÜVJP kohaldamine
Käesolevat otsust kohaldatakse, ilma et see mõjutaks meetmeid, mille kohta tehakse otsus ühismeetme 2004/552/ÜVJP kohaselt.
Artikkel 11
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 8 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud akte antakse komisjonile viieks aastaks alates 5. novembriks 2011. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 12
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 683/2008. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 13
Läbivaatamine ja aruandlus
Hiljemalt kaks aastat pärast PRSi töökorras olevaks kuulutamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande PRSile juurdepääsu võimaldavate eeskirjade nõuetekohase toimimise ja asjakohasuse kohta ning teeb vajaduse korral ettepaneku käesoleva otsuse muutmiseks.
Artikkel 14
Galileo programmi rakendamise erieeskirjad
Olenemata käesoleva otsuse muudest sätetest ja toimides kooskõlas artiklis 8 ja lisas sätestatud põhimõtetega, antakse Galileo programmil põhineva süsteemi sujuva toimimise tagamiseks luba juurdepääsuks PRS-tehnoloogiale ja PRS-vastuvõtjate omamisele või kasutamisele
a)
komisjonile, kui ta toimib Galileo programmi haldajana;
b)
Galileo programmil põhineva süsteemi operaatorile rangelt tema ülesannete täitmiseks, nagu on sätestatud komisjoniga sõlmitud erilepingus;
c)
Euroopa GNSSi Agentuurile, et võimaldada tal täita talle pandud ülesandeid, nagu on sätestatud komisjoniga sõlmitud erilepingus;
d)
Euroopa Kosmoseagentuurile üksnes teadusuuringute ja arendustegevuse jaoks ning infrastruktuuri loomiseks, nagu on sätestatud komisjoniga sõlmitud erilepingus.
Artikkel 15
Karistused
Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral. Karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 16
Jõustumine ja kohaldamine
1. Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Liikmesriigid kohaldavad artiklit 5 hiljemalt 6. novembril 2013.
Artikkel 17
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 25. oktoober 2011