PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 270/2010,
29. märts 2010,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit triikimislaudade impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 38,1 %, välja arvatud viie selgelt nimetatud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
1.2. Läbivaatamistaotlus
(2)
2008. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (edaspidi „Power Team” või „taotluse esitaja”). Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 36,5 %.
(3)
Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.
(4)
Taotluse esitaja väitis, et ta tegutseb nüüd turumajanduse tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimustele. Taotluse esitaja arvas seepärast, et normaalväärtus tuleks tema puhul määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selle normaalväärtuse ja Euroopa Liitu (edaspidi „EL”) suunatud ekspordi hindade võrdlus näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase.
(5)
Taotluse esitaja väitis, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingu määral, ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.
1.3. Läbivaatamise algatamine
(6)
Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega (3).
1.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(7)
Käesoleva vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis uurimise käigus, mis viis kehtivate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „esialgne uurimine”), st Hiinast pärit triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis on tavaliselt deklareeritud CN-koodide all ex 3924 90 00, (4)ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(8)
Hiinas omamaisel turul toodetud ja müüdud ning ELi eksporditud toodetel ning Ukrainas (mida kasutati võrdlusriigina) toodetud ja müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
1.5. Huvitatud isikud
(9)
Komisjon teatas ELi tootmisharu esindajatele, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(10)
Komisjon saatis taotluse esitajale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse.
1.6. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(11)
Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Tuletatakse meelde, et meetmete kehtestamiseni viinud esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”)
2. UURIMISE TULEMUSED
2.1. Turumajanduslik kohtlemine
(12)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
-
majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;
-
valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.
(13)
Taotluse esitaja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.
(14)
Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes (1. kriteerium) osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele tähtsamate sisenditega seotud kulutuste osas. Tehti kindlaks, et pärast esialgset uurimisperioodi, st pärast 2005. aastat, kehtestas riik ekspordipiirangud mitmete terasetoodete suhtes, sealhulgas triikimislaudade olulisemate toorainete nagu terasplaatide, -torude ja -trossi suhtes. Tuleb märkida, et kõnealuste toorainetega seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa kõikidest toorainega seotud kuludest. Ekspordimaksude kehtestamine vähendas soovi eksportida ning suurendas omamaisel turul kättesaadavaid koguseid, mille tulemuseks oli hindade alanemine. Lisaks selgus, et Hiina terasetootjatel on võimalik kasutada mitut toetuskava (5) ning nagu avalikkusele kättesaadavad andmed mitme terasetootja raamatupidamise kohta kinnitavad, toetab Hiina riik aktiivselt Hiina terasesektori arengut.
(15)
Seega oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil terase hind Hiina omamaisel turul palju madalam kui terase hind muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel eelkõige Põhja-Ameerikas või Põhja-Euroopas, (6) ning seda hinnaerinevust ei saa põhjendada terase tootmisel tekkiva konkurentsieelisega.
(16)
Lisaks selgus olemasolevast teabest, et taotluse esitaja sai kasu terase kõnealusest kunstlikult madalast ja moonutatud hinnast, sest ta ostis oma tooraine Hiina omamaiselt turult.
(17)
Seega jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team tähtsamad sisendid ei kajasta turuväärtusi. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(18)
Taotluse esitajale, eksportivale riigile ja ELi tootmisharule anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Märkused saadi taotluse esitajalt ja ELi tootmisharult.
(19)
Taotluse esitaja esitas tähtaja jooksul kolm olulist argumenti. Esiteks märkis äriühing Power Team, et tooraine hind vastab endiselt omamaisele hinnale ning esialgse uurimise käigus oli see 1. kriteeriumi täitmiseks piisav. Seega on äriühing arvamusel, et Hiina omamaise turu hindade võrdlemine hindadega muudel rahvusvahelistel teraseturgudel on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Sellega seoses tõstatas äriühing ka küsimuse võrdluseks võetud Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa teraseturu hindade sobivuse kohta. Taotluse esitaja märkis, et võrrelda saaks ka hindadega muudel rahvusvahelistel turgudel, näiteks Türgi ekspordihinnad on Hiina omamaise turu hindadest madalamad.
(20)
On tõsi, et esialgse uurimise käigus vastas taotluse esitaja 1. kriteeriumile, kuid ei täitnud 2. kriteeriumi tingimusi. Siiski leitakse, et algmääruse artikli 11 lõiget 9 ei ole rikutud, sest meetodit, millest lähtuvalt hinnatakse, kas äriühing toimib turumajanduse tingimustes ning eelkõige seda, kas ta vastab ikka veel 1. kriteeriumile, ei ole muudetud Mõlemal juhul, nii esialgse uurimise kui ka läbivaatamise käigus uuriti, kas tooraine kulud vastavad turutingimustele. Mõlema uurimise puhul oli üheks uuritud näitajaks terase hind omamaisel turul, kuid esialgse uurimise käigus ei ilmnenud muid tooraine hinda mõjutavaid märkimisväärseid tegureid. Seega kasutati sama meetodit, muutusid ainult järeldused.
(21)
Läbivaatamise käigus selgus, et pärast esialgset uurimist, st pärast 2006. aastat, on asjaolud muutunud, sest Hiina riik võttis mitu meedet terasplaatide, -torude ja -trossi ekspordi tõkestamiseks ning kehtestas ekspordimaksu ja lõpetas ekspordikäibemaksu tagastamise. Need meetmed koos eespool nimetatud toetuskavadega moonutavad Hiina omamaist terase hinda, sest hinnaerinevus Hiina ning Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa kohta avaldatud omamaise hinna vahel suurenes märkimisväärselt - ligikaudu 30 %. Taotluse esitaja ei vaidlustanud kõnealust hinnaerinevust pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste teatavakstegemist.
(22)
Seoses väitega, et Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaine terasehind ei ole ainus asjakohane hind rahvusvahelisel turul, tuleb märkida, et mõlemad teraseturud valiti hinnavõrdluseks seetõttu, et mõlemal turul on suur terasetarbimine ja mitme suure tootja jaoks on need konkureerivad turud. Seega on mõistlik eeldada, et kõnealused omamaised hinnad on tüüpilised konkureerivad turuhinnad. Lisaks ei ole väide, et Türgi ekspordihinnad on madalamad kui hinnad Hiina omamaisel turul, käesolevas etapis enam põhjendatud, sest teavet konkreetsete hindade kohta ei esitatud tähtaja jooksul. Samuti ei selgitatud, miks oleks Türgi ekspordihind olnud asjakohasem, arvestades Türgi ekspordituru suhteliselt väikest mahtu võrreldes Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaise turuga.
(23)
Teiseks väitis äriühing, et teda on ELi õiguse kohaldamisel diskrimineeritud, sest mitmel muul hiljutisel juhul on 1. kriteeriumi täitnud mõned Hiina terasetööstuse ettevõtted, kelle peamine sisend on samuti teras. Kõiki neid juhtumeid uuriti ning leiti, et mitte ühelegi asjaomasele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud mõnele teisele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusele. Haldussäästlikkuse huvides ei olnud vaja 1. kriteeriumi täitmist üksikasjalikumalt arutada, kui oli selge, et äriühingul jääb täitmata mõni muu tingimus. Komisjon ei ole ühegi hiljutise juhtumiga seoses järeldanud, et Hiina omamaisel teraseturul puuduvad moonutused, vastupidi, moonutuste avastamise korral tooraineturul on hiljutistel juhtudel turumajanduslikust kohtlemisest alati keeldutud (7).
(24)
Viimaks väitis taotluse esitaja, et asjakohasem oleks korrigeerida normaalväärtust, mitte keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Siiski ei ole normaalväärtuse korrigeerimine asjakohane, võttes arvesse, et üks turumajandusliku kohtlemise tingimusi on, et kulutused tähtsamatele sisenditele vastaksid turuväärtustele. Juhul kui see nii ei ole, keeldutakse turumajanduslikust kohtlemisest ja normaalväärtus asendatakse võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusega, eriti juhul, kui tooraine moodustab nii suure osa sisenditega seotud kulutustest.
(25)
Seega ei ole ükski äriühingu Power Team esitatud väide usaldusväärne ega muuda hindamise järeldusi.
(26)
ELi tootmisharu toonitas, et Hiina riik on ulatuslikult sekkunud terasetootmisse ning seetõttu on EL ja USA juba taotlenud WTO konsultatsioonide algatamist kõnealuse küsimuse lahendamiseks.
(27)
Eespool toodust lähtuvalt leidis kinnitust, et äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(28)
Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) nr 452/2007 muudatusettepanek, esitas taotluse esitaja täiendavad märkused turumajanduslikku kohtlemist käsitleva järelduse kohta.
(29)
Peamiselt kordas taotluse esitaja oma väidet, et tema peamiste sisenditega seotud kulud vastavad Hiina turuväärtustele ning et hind Hiinas vastab üldjoontes hinnale muudel rahvusvahelistel turgudel. Kui talle teatati, et 2008. aastal suurenesid peamiste sisenditega seotud kulud Hiinas vähem kui rahvusvahelisel teraseturul, väitis taotluse esitaja, et madala hinna põhjus Hiina omamaisel turul ei ole mitte turumoonutused, vaid muud selgelt kaubanduslikud tegurid. Taotluse esitaja rõhutas, et 2008. aastal tootmine suurenes ning seoses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega enamiku Hiina terasetoodete ekspordi suhtes olid Hiina tootjad sunnitud vähendama hindu omamaisel turul.
(30)
Tuleb märkida, et taotluse esitaja esitatud täiendav hinnateave kinnitas järeldust, et triikimislaudade tootmise peamine tooraine oli 2008. aastal Hiina omamaisel turul keskmiselt märkimisväärselt odavam kui muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel.
(31)
Tuleb märkida, et väide, nagu oleks hinnaerinevuse põhjuseks vaid kaubanduslikud tegurid, st tootmise suurenemine Hiinas, ei ole piisavalt põhjendatud, eriti võimaliku seose osas tootmise väidetava suurenemise ja nõudluse vahel. Taotluse esitaja väide, et paljude Hiina terasetoodete ekspordi suhtes on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksud, vaid kinnitab, et Hiina terasetootjatele makstakse toetusi.
(32)
Seega ei ole põhjendatud taotluse esitaja väited, et Hiina teraseturul ei ole moonutusi, ning on jõutud lõplikule järeldusele, et turumajandusliku kohtlemise otsust ei saa muuta ja äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajandusliku kohtlemist.
2.2. Individuaalne kohtlemine
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad näidata, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
-
kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel;
-
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(34)
Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, individuaalset kohtlemist.
(35)
Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja vastab kõikidele eespool esitatud tingimustele ning jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team suhtes tuleb kohaldada individuaalset kohtlemist.
2.3. Normaalväärtus
(36)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb importimise korral mitteturumajanduslikest riikidest, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.
(37)
Algatamisteates teatas komisjon kavatsusest kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina taas Türgit nagu esialgsegi uurimise puhul, kuid ükski Türgi tootja ei teinud vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Samas tegi koostööd Ukraina eksportiv tootja, kes osales ühe teise paralleelselt toimunud vahepealse läbivaatamise raames. Huvitatud isikuid teavitati sellest ning praeguseks ei ole Ukraina kasutamise kohta võrdlusriigina esitatud ühtegi märkust.
(38)
Kuna Ukraina võrdlusriigina kasutamise vastu ei olnud ühtegi nähtavat põhjust ning eelkõige seepärast, et ükski teine kolmanda riigi tootja ei teinud koostööd, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt taotluse esitaja jaoks normaalväärtus võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.
(39)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 leiti, et võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline võrreldes taotluse esitaja eksportmüügiga ELi. Lisaks leiti, et võrreldav omamaine müük oli tüüpiline kõikide eksporditud tooteliikide lõikes (vajaduse korral oli füüsilisi omadusi kohandatud), sest omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ELi suunatud eksportmüügi kogumahust.
(40)
Seejärel kontrollis komisjon, kas võrdlusriigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud triikimislaudade iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa asjakohase tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.
(41)
Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul võrdlusriigi omamaisel turul müüdud kõikide tooteliikide tootmiskulud.
(42)
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
(43)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(44)
Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et juhul kui tulutoova müügi maht on väiksem kui 10 % konkreetse tooteliigi müügi kogumahust, kasutatakse tavaliselt arvestuslikku normaalväärtust.
(45)
Sellega seoses märgitakse, et kõnealuse uurimise käigus ei avastatud juhtumeid, kus tulutoova müügi maht oleks olnud väiksem kui 10 %. Lisaks ei kasutata enam meetodit, mille kohaselt arvutati kõnealusel juhul kohe arvestuslik normaalväärtus.
2.4. Ekspordihind
(46)
Kõikidel juhtudel müüdi kõnealune toode ekspordiks sõltumatutele klientidele ELis Hiina sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, see tähendab lähtudes ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast.
(47)
Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et ekspordihind tuleks kindlaks määrata lähtuvalt sõltumatu Hiina hulgimüüja poolt sõltumatule kaubandusettevõtjale ELis esitatud arvel märgitud hinnast, mitte aga lähtuda ekspordihinna kindlaksmääramisel äriühingu Power Team poolt Hiina sõltumatutele kaubandusettevõtjatele ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast. Paraku ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, mille kohaselt peab ekspordiks müüdavate toodete puhul lähtuma ekspordihinna kindlaksmääramisel esimesest sõltumatust tehingust. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
2.5. Võrdlus
(48)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse selliste tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Seega võeti, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse füüsilisi omadusi, transpordikulusid, kindlustustasusid, käitlemis- ja laenukulusid. Võttes arvesse, et ekspordihinna kindlaksmääramisel lähtuti ainult toote hinnast Hiina eksportivatele edasimüüjatele omamaisel turul, ei olnud põhjust võtta arvesse maksuerinevust, sest ka normaalväärtus oli kindlaks määratud lähtuvalt võrdlusriigi omamaisest turust, kus kohaldati samasugust maksustamiskorda. Seepärast arvutati nii normaalväärtus kui ka ekspordihind lähtuvalt käibemaksuta hindadest.
(49)
Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et toodete liigitamine (mida tehti võrdluse eesmärgil) on tekitanud teatavaid kahtlusi hinnavõrdluse nõuetelevastavuse suhtes.
(50)
Sellega seoses märgitakse, et käesoleva uurimise käigus liigitati tooteid samamoodi nagu esialgse uurimise raames ning see oli vajalik, et suurendada äriühingu Power Team poolt ELi ekspordiks müüdavate toodete võrreldavust võrdlusriigi omamaisel turul müüdud toodetega. Lisaks tuleb märkida, et taotluse esitaja ei põhjendanud rohkem oma kaebust, eriti selles osas, miks ei olnud toodete liigitamine asjakohane (vaatamata taotluse esitajale eraldi aruandes esitatud selgitustele). Seega lükati kõnealune väide tagasi.
2.6. Dumpingumarginaal
(51)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.
(52)
Äriühingu Power Team dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ELi piiril oli 39,6 %.
3. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS
(53)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(54)
Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus keelduti turumajanduslikust kohtlemisest taotluse esitaja suhtes, sest tema raamatupidamisarvestuses avastati rikkumisi. Läbivaatamise raames jõuti järeldusele, et äriühing Power Team vastab nendele tingimustele. Nagu aga eespool märgitud, ei vastanud taotluse esitaja algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele peamiste sisenditega seotud kulutuste osas. Seega ei ole turumajandusliku kohtlemise osas asjaolud taotluse esitaja suhtes muutunud.
(55)
Uurimise raames kogutud ja kontrollitud andmete kohaselt (taotluse esitaja hind toote eksportimisel ELi ning Ukrainast kui võrdlusriigist lähtuvalt kindlaks määratud normaalväärtus) saadi kõrgem dumpingumarginaal. Selline muutus on märkimisväärne ning meetme rakendamise jätkamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam piisav.
4. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(56)
Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Power Team vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 39,6 %.
(57)
Seoses jääktollimaksuga tuletatakse meelde, et esialgse uurimise raames oli koostöö vähene. Seega äriühingutele, kes koostööd ei teinud, kehtestati tollimaks tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd teinud eksportiva tootja kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele. Kohaldades sama meetodit ning võttes arvesse taotluse esitaja asjakohaseid andmeid, tuleks jääktollimaksu määra suurendada 42,3 % ni.
(58)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada määruse (EÜ) nr 452/2007 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Asjaosaliste esitatud märkused on läbi vaadatud ja vajaduse korral on lõppjäreldusi vastavalt muudetud.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 452/2007 muudetakse järgmiselt:
-
artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou kohta järgmisega:
Riik
Tootja
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje kõikide teiste Hiina äriühingute kohta järgmisega:
Riik
Tootja
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Kõik teised äriühingud
42,3
A999
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. märts 2010