ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. listopadu 2010,
kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(oznámeno pod číslem K(2010) 7499)
(2010/670/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 10a odst. 8 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada v červnu 2008 vyzvala Komisi, aby co nejdříve vypracovala mechanismus pro podporu investic členských států a soukromého sektoru s cílem zajistit do roku 2015 vybudování a provozování až dvanácti demonstračních zařízení na zachycování a ukládání CO2 (CCS).
(2)
Ustanovení čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES zavádí mechanismus pro financování komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, jež nepoškozuje životní prostředí (dále jen „demonstrační projekty (CCS)“), a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie (dále jen „demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“). S cílem zajistit hladké fungování tohoto mechanismu je nutné stanovit pravidla a kritéria pro výběr a zavádění těchto projektů a základní zásady pro zpeněžení povolenek a pro správu výnosů.
(3)
Komise dne 7. října 2009 přijala sdělení nazvané „Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií“ (2), které zdůrazňuje úlohu financování na základě tohoto rozhodnutí při zavádění Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) s ohledem na potřebné demonstrační projekty.
(4)
Podle tohoto rozhodnutí by mělo být financování podmíněno schválením jakékoli účasti státní podpory na celkovém finančním příspěvku z veřejných zdrojů ze strany Komise podle článků 107 a 108 Smlouvy, aby bylo financování omezeno na rozsah nezbytný pro zavádění a provozování projektu, s ohledem na možné škodlivé dopady na hospodářskou soutěž. Členské státy by proto Komisi měly oznámit jakoukoli státní podporu financování podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení na základě tohoto rozhodnutí s posouzením státní podpory.
(5)
Financování stanovené podle tohoto rozhodnutí není součástí souhrnného rozpočtu Evropské unie. Proto jej lze kombinovat s financováním z jiných nástrojů, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR). Lze jej kombinovat i s úvěrem v rámci finančního nástroje na sdílení rizik (RSFF) poskytovaným Unií a Evropskou investiční bankou (EIB).
(6)
Aby se vyloučila podpůrná hospodářská soutěž mezi členskými státy, mělo by být financování podle tohoto rozhodnutí stanoveno na 50 % relevantních nákladů, jestliže by souhrnná částka financování podle tohoto rozhodnutí nepřekročila limit 15 % celkového počtu povolenek podle směrnice 2003/87/ES. V daném případě by financování mělo být omezeno na 15 % celkového počtu povolenek. toto financování by mělo rovněž doplňovat podstatné spolufinancování provozovatelem. Aby nedocházelo k preferenčnímu zacházení s projekty financovanými Evropským energetickým programem na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být sníženo o částku rovnající se finančnímu příspěvku z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
(7)
Vytvoření demonstračního programu EU zahrnujícího nejlepší projekty týkající se široké řady technologií na geograficky vyvážených místech v rámci území členských států, jejich výlučných hospodářských zón a kontinentálních šelfů nemůže být dostatečně dosaženo, pokud budou projekty vybírány na vnitrostátní úrovni. Proto by měl být výběr prováděn na úrovni Evropské unie. S ohledem na zajištění soudržnosti s vnitrostátními postupy výběrového řízení a financování by měly být členské státy odpovědny za shromažďování žádostí o finanční podporu od zadavatelů a za hodnocení projektů podle kritérií způsobilosti stanovených v tomto rozhodnutí. Protože projekty financované podle tohoto rozhodnutí budou ve většině případů spolufinancovány členskými státy, členské státy by měly mít možnost se rozhodnout, které projekty chtějí podpořit a které žádosti chtějí předložit do výběrového řízení Evropské unie. Smyslem podávání těchto žádostí není nenahradit oznámení o státní podpoře v případech, kdy se na financování podílí státní podpora. Úloha členských států by měla být dále posílena tak, že příslušný členský stát bude před přijetím rozhodnutí o přidělení finančních prostředků znovu konzultován, aby potvrdil hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a Výboru pro změnu klimatu bude předložena předloha seznamu vybraných projektů, a to i s ohledem na kvalitu těchto projektů.
(8)
S ohledem na zkušenosti EIB s výběrovým řízením a financováním projektů Komise usilovala o její začlenění do provádění tohoto rozhodnutí. EIB souhlasila, že na žádost Komise, jejím jménem a na účet Komise by měla plnit určité úkoly týkající se výběru projektů, zpeněžení povolenek a správy výnosů. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně odměny EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB, pokud je schválí rozhodovací orgány EIB. EIB by měla být odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
(9)
Dostupné výnosy z 300 milionů povolenek by měly být přidělovány prostřednictvím dvou kol výzev k podávání návrhů, aby na jedné straně bylo zajištěno financování vyspělých projektů již v prvním kole a na druhé straně poskytnuta možnost upravit jakékoli technické nebo geografické nevyváženosti ve druhém kole. Neexistuje-li v prvním kole dostatečná hospodářská soutěž v určité podkategorii projektů, přijetí rozhodnutí o přidělení v této podkategorii by se mělo odložit do druhého kola, a to s ohledem na maximální využití finančních prostředků podle tohoto rozhodnutí.
(10)
Financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být vyhrazeno pro projekty, které využívají technologie, které jsou ve vztahu k současnému stavu vědy a techniky inovativní v hlavních podkategoriích každé technologie. Tyto technologie by ještě neměly být obchodně dostupné, nicméně měly by být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na demonstraci v poloprovozním měřítku. Měl by u nich existovat odůvodněný předpoklad úspěšné demonstrace s ohledem na nevyhnutelnost technologických rizik a navrhované měřítko demonstrace by mělo být takové, aby nebyly očekávány žádné výrazné problémy při další úpravě měřítka. Měly by mít i vysoce opakovatelný potenciál a tím nabízet významné předpoklady pro nákladově efektivní snižování emisí CO2 v Unii i celosvětově. Proto by měly být způsobilé k financování pouze ty projekty, které spadají do určitých kategorií projektů a které odpovídají zvláštním požadavkům stanoveným v tomto rozhodnutí.
(11)
S ohledem na zajištění technologické rozmanitosti by mělo být nejprve financováno osm demonstračních projektů CCS (z toho nejméně jeden a nejvýše tři projekty v každé kategorii projektů, nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků a nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody) v prvním kole výzev k podávání návrhů a zároveň by měl být financován jeden projekt v každé podkategorii projektů obnovitelných zdrojů energie v prvním kole výzev k podávání návrhů. Jsou-li k dispozici dostatečné prostředky, mělo by být možno financovat více projektů, přičemž je třeba zachovat vyváženost mezi demonstračními projekty CCS a projekty obnovitelných zdrojů energie. Co se týká zajištění geografické vyváženosti, v jednom členském státu by měl být financován nejméně jeden a ne více než tři projekty. Tímto kritériem by ovšem neměly být omezeny projekty, které budou uskutečněny na území několika členských států.
(12)
V zásadě by měly být vybrány projekty, které nákladově nejefektivnějším způsobem splňují požadavky na počty projektů v každé kategorii.
(13)
Aby byly vybrané projekty zahájeny podle plánu a aby byly finanční prostředky efektivně využívány, rozhodnutí o přidělení finančních prostředků by mělo být podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva Unie a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli ve stanoveném časovém období od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(14)
Členské státy by měly vyplácet výnosy na projekty podle právně závazných nástrojů. Podle ustanovení směrnice 2003/87/ES by mělo vyplácení probíhat jednou ročně, a to na základě množství uloženého CO2 u demonstračních projektů CCS, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle směrnice 2003/87/ES, a na základě množství vyrobené energie u projektů obnovitelných zdrojů energie. Pokud ale členské státy zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky budou vráceny, mělo by být možno vyplatit část nebo celou finanční částku na projekt před jeho uvedením do provozu. Na základě zvláštního významu sdílení znalostí v kontextu demonstračního programu by měly být finanční prostředky vypláceny pouze při splnění požadavků na sdílení znalostí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví pravidla a kritéria pro tyto oblasti:
1)
výběr komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2 („demonstrační projekty CCS“) a demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie („demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“) uvedených ve směrnici 2003/87/ES;
2)
zpeněžení povolenek uvedených ve směrnici 2003/87/ES pro podporu demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie a pro správu souvisejících výnosů;
3)
vyplácení výnosů a provádění demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie.
Toto rozhodnutí, včetně ustanovení týkajících se peněžního vyčíslení povolenek, není dotčeno jinými prováděcími opatřeními přijatými podle směrnice 2003/87/ES.
Článek 2
Zásady
1. Počet povolenek v rezervě vyhrazené pro nové účastníky podle čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je 300 milionů.
2. Výběr demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie pro financování podle tohoto rozhodnutí probíhá ve dvou kolech výzev k podávání návrhů organizovaných Komisí a adresovaných členským státům, které zahrnují ekvivalent 200 milionů povolenek v prvním kole výzev k podávání návrhů a ekvivalent 100 milionů povolenek a povolenek zbývajících z prvního kola výzev k podávání návrhů ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
3. S výhradou čl. 10a odst. 8 čtvrté věty čtvrtého pododstavce směrnice 2003/87/ES představuje financování podle tohoto rozhodnutí 50 % relevantních nákladů. Jestliže celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů činí méně než 50 % relevantních nákladů, je celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů financován v rámci tohoto rozhodnutí.
Pokud je však financování podle tohoto rozhodnutí kombinováno s financováním z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí se sníží o finanční částku obdrženou z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
Článek 3
Relevantní náklady
1. Pro účely čl. 2 odst. 3 se použijí pravidla ustanovení odstavců 2 až 5 tohoto článku.
2. Relevantní náklady demonstračních projektů CCS jsou takové investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku využití zachycování a ukládání CO2, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních výnosů a nákladů vzniklých v důsledku využití zachycování a ukládání CO2 během prvních deseti let provozu.
3. Relevantní náklady demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie jsou takové dodatečné investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku používání inovativní technologie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních nákladů a výnosů vzniklých během prvních pěti let ve srovnání s obvyklou výrobou o stejné kapacitě z hlediska efektivní výroby energie.
4. Investiční náklady uvedené v odstavcích 2 a 3 zahrnují investice do pozemku, provozovny a zařízení.
Mohou se rovněž týkat investic do přenosu technologií a provozních licencí technologických postupů (dále jen „nehmotná aktiva“) při splnění těchto podmínek:
a)
nehmotné aktivum lze považovat za odepisovatelné aktivum;
b)
nehmotné aktivum je zakoupeno za tržních podmínek za co nejnižší cenu;
c)
nehmotné aktivum zůstane v provozovně příjemce alespoň pět let.
Pokud je nehmotné aktivum prodáno před uplynutím pětiletého období, uvedeného v písmenu c) druhého pododstavce, zisk z prodeje se odečte z relevantních nákladů.
5. Čisté provozní náklady a výnosy uvedené v odstavcích 2 a 3 vycházejí z nejlepšího odhadu provozních výdajů vzniklých v rámci projektu z hlediska výrobních nákladů a zohledňují jakékoli dodatečné výnosy vyplývající z podpůrných programů, a to i když se nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, ušetřené náklady a stávající daňová podpůrná opatření.
Článek 4
Úloha EIB
Evropská investiční banka (EIB) plní své úkoly podle tohoto rozhodnutí na vyžádání Komise, jejím jménem a na účet Komise. Komise je odpovědná vůči třetím stranám.
EIB je odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
Komise a EIB uzavřou dohodu, kterou se stanoví zvláštní podmínky, na jejichž základě EIB plní své úkoly.
Článek 5
Výběrové řízení
1. Výzvy k podávání návrhů se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy shromáždí žádosti o financování projektů, které se mají uskutečnit na jejich území.
Pokud se však projekt má uskutečnit na území několika členských států (dále jen „přeshraniční projekt“), členský stát, který obdrží žádost o financování, informuje ostatní dotčené členské státy a spolupracuje s nimi s cílem dosáhnout společného rozhodnutí o předložení projektu členským státem, který obdrží žádost o financování.
3. Členské státy posoudí, zda projekt splňuje kritéria způsobilosti uvedená v článku 6. Pokud tomu tak je a pokud členský stát projekt podporuje, členský stát předloží návrh EIB a informuje o tom Komisi.
Při předkládání návrhů na financování členský stát u každého projektu poskytne tyto informace:
a)
relevantní náklady podle čl. 2 odst. 3 vyjádřené v eurech;
b)
celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů vyjádřený v eurech, tj. relevantní náklady, od nichž se odečte případný příspěvek provozovatele k těmto nákladům;
c)
nejlepší možný odhad čisté současné hodnoty dodatečných výnosů vyplývajících z podpůrných režimů a vypočtených podle čl. 3 odst. 5;
d)
u demonstračních projektů CCS výkonnost znamená celkové předpokládané množství CO2 uložené během prvních deseti let provozu a u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie výkonnost znamená celkové předpokládané množství energie vyrobené během prvních pěti let provozu.
Členské státy rovněž oznámí Komisi jakékoli financování projektu, které zahrnuje státní podporu podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení s posouzením státní podpory.
4. Na základě návrhu předloženého podle odstavce 3 tohoto článku EIB posoudí finanční a technickou životaschopnost (náležitá finanční a technická kontrola) projektu v souladu s článkem 7.
Pokud je závěr hodnocení kladný, EIB podle článku 8 doporučí Komisi přijmout příslušné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
5. Na základě doporučení uvedených v odstavci 4 Komise po opětovné konzultaci dotčených členských států, při níž tyto členské státy případně potvrdí hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a v návaznosti na stanovisko přijaté Výborem pro změnu klimatu podle článku 3 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (3) přijme rozhodnutí o přidělení finančních prostředků adresované příslušným členským státům, ve kterém je uvedeno přidělené financování dotčených projektů v eurech.
Článek 6
Kritéria způsobilosti
1. Projekt je způsobilý pro přidělení financování, pokud jsou splněna tato kritéria:
a)
projekt musí spadat do jedné z kategorií uvedených v části A přílohy I;
b)
projekt musí odpovídat požadavkům uvedeným v části B přílohy I;
c)
projekty uvedené v části A.II přílohy I musí mít inovativní charakter. Stávající, vyzkoušené technologie jsou nezpůsobilé.
2. Není-li členský stát schopen předložit EIB podle čl. 5 odst. 3 návrhy projektů, které spadají do jedné z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I a které splňují příslušné prahové hodnoty pro některou z dotčených podkategorií, může tento členský stát předložit návrhy projektů pod těmito prahovými hodnotami, jež jsou odchylně od odstavce 1 považovány za způsobilé pro přidělení financování.
Článek 7
Náležitá finanční a technická kontrola
EIB provede náležitou kontrolu každého navrhovaného projektu podle parametrů uvedených ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1, které se týkají přinejmenším těchto aspektů:
1)
technické oblasti působnosti;
2)
nákladů;
3)
financování;
4)
provádění;
5)
provozování;
6)
dopadu na životní prostředí;
7)
postupů zadávání zakázek.
Článek 8
Výběr projektů
1. Financováno je osm projektů spadajících do části A.I přílohy I a jeden projekt v každé podkategorii projektů uvedených v části A.II přílohy I.
Pokud to umožní finanční zdroje, mohou však být financovány další projekty, přičemž je třeba dbát na vyváženost demonstračních projektů CCS a demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Pokud jsou v dané podkategorii předloženy ne více než dva projekty, Komise posoudí možné dopady omezeného počtu návrhů na soutěž při výběru podle tohoto rozhodnutí a popřípadě může rozhodnout o odložení přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků v příslušné podkategorii do druhého kola výzev k podávání návrhů.
2. Projekty se uspořádají podle zvyšujících se nákladů na výkonnostní jednotku. Demonstrační projekty CCS představují jedinou skupinu. Demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie jsou uspořádány v rámci každé z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I.
Pro účely prvního pododstavce se náklady na výkonnostní jednotku vypočítají jako součet částek podle čl. 5 odst. 3 písm. b) a c), vydělený celkovým předpokládaným množstvím CO2 uloženým během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS nebo celkovým předpokládaným množstvím energie vyrobené během prvních pěti let provozu u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Potvrdí-li příslušné členské státy podle čl. 5 odst. 5, že je poskytován dostatečný finanční příspěvek na demonstrační projekty CCS z veřejných zdrojů, vyberou se projekty umístěné na nejvyšších místech v sestupném pořadí, pokud splňují tato kritéria:
a)
v každé kategorii projektů se vybere nejméně jeden projekt a nejvýše tři projekty;
b)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků;
c)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody.
Pokud tato kritéria nejsou splněna, projekt zvažovaný k výběru není vybrán a pro výběr je zvažován další projekt v pořadí. Takto se postupuje dále, dokud není vybráno osm projektů.
Pokud dotyčný členský stát podle čl. 5 odst. 5 potvrdí existenci dostatečného finančního příspěvku z veřejných zdrojů na demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie, je v každé podkategorii vybrán projekt umístěný na nejvyšším místě. Nejsou-li v jednom z obou kol výzev k podávání návrhů v jedné nebo více podkategoriích projektů předloženy žádné způsobilé a zároveň ekonomicky a technicky přijatelné projekty, je dodatečně financován odpovídající počet projektů v jiných podkategoriích téže kategorie projektů. Podrobné informace budou uvedeny ve výzvě k podávání návrhů podle čl. 5 odst. 1.
Vybrané demonstrační projekty CCS společně tvoří „skupinu projektů CCS“ a vybrané demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie společně tvoří „skupinu projektů obnovitelných zdrojů energie“.
3. Odchylně od odstavce 1, pokud je celkový požadavek na financování podle tohoto rozhodnutí vyšší než dostupné finanční prostředky, počet vybraných projektů se omezí tak, že se požadavek na financování stejným poměrem omezí u každé ze skupin uvedených v odst. 2 třetím a pátém pododstavci.
V každé ze skupin se nejprve odebere projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku, poté projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku v další kategorii. Tento postup se opakuje, dokud dostupné prostředky nepokryjí požadované financování.
4. Pokud byly EIB předloženy návrhy podle čl. 5 odst. 3 a EIB Komisi doporučila přijmout rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podle čl. 5 odst. 4, jsou v každém členském státě financovány nejméně jeden a nejvýše tři projekty.
Ustanovení prvního pododstavce se však nevztahuje na přeshraniční projekty.
Článek 9
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků jsou podmíněna vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 24 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
V případě demonstračních projektů CCS s uchováváním v hlubinném zásobníku slané vody je přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 36 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků pozbývá právního účinku, pokud nejsou splněny podmínky uvedené v prvním nebo druhém pododstavci.
Článek 10
Zpeněžení povolenek a správa výnosů
1. Pro účely zpeněžení povolenek a správy výnosů Komise jedná jménem členských států.
2. 300 milionů povolenek uvedených v čl. 2 odst. 1 se převede na EIB za účelem zpeněžení a správy výnosů.
3. EIB prodá povolenky určené pro první kolo výzev k podávání návrhů před přijetím rozhodnutí Komise o přidělení finančních prostředků v každém kole výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
EIB spravuje výnosy a předává je členským státům podle požadavků na vyplácení uvedených v článku 11.
Článek 11
Vyplácení výnosů a použití nevyplacených výnosů
1. Členské státy vyplácejí výnosy zadavatelům projektů na základě právně závazných nástrojů, které stanoví přinejmenším toto:
a)
projekt a přidělené financování v eurech;
b)
datum uvedení do provozu;
c)
požadavky na sdílení znalostí podle článku 12;
d)
požadavky týkající se vyplácení výnosů podle odstavců 2 až 6 tohoto článku;
e)
požadavky na vykazování podle článku 13;
f)
informace o podmínkách účinnosti rozhodnutí uvedené v článku 9.
Pro první kolo výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1 je 31. prosinec 2015 nejzazším datem uvedení do provozu podle písmene b) prvního pododstavce tohoto odstavce 31. prosinec 2011, s výjimkou případů, kdy je dotyčné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků přijato před 31. prosincem 2011, v takovém případě je datum uvedení do provozu nejpozději čtyři roky od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
2. Vyplácení se provádí jednou ročně. Vyplácená částka pro demonstrační projekty CCS představuje množství CO2 uložené v příslušném roce, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle článků 14 a 15 směrnice 2003/87/ES, vynásobené sazbou financování, a pro demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie množství vyrobené energie vynásobené sazbou financování.
Sazba financování se vypočítá vydělením přidělených financí 75 % celkového předpokládaného množství uloženého CO2 během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS, nebo 75 % celkového předpokládaného množství vyrobené energie během prvních pěti let provozu v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
3. Vyplacení podpory pro daný rok se uskuteční pouze tehdy, jsou-li pro uvedený rok splněny požadavky na sdílení znalostí.
4. Vyplácení se omezí na období deseti let od data uvedeného v odst. 1 písm. b) v případě demonstračních projektů CCS a na období pěti let od tohoto data v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie. Celkové vyplacené finanční prostředky nesmí překročit přidělené finanční prostředky uvedené v odst. 1 písm. a).
5. Pokud dotyčný členský stát zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky, přidělené podle odstavců 2, 3 a 4, budou vráceny EIB, může být vyplacena část nebo všechny finanční prostředky pro projekt před jeho uvedením do provozu v souladu s ustanoveními vymezenými v rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
6. Aniž je dotčen čl. 4 druhý pododstavec, použijí se výnosy, které nejsou vyplaceny na projekty, a příjmy vzniklé ze správy výnosů na spolufinancování dalších demonstračních projektů podle tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Nevyplacené výnosy členské státy převedou zpět EIB.
Po 31. prosinci 2015 zbývající finanční prostředky připadnou členským státům v souladu se zásadami uvedenými v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES.
Článek 12
Sdílení znalostí
Členské státy zajistí, aby všichni provozovatelé projektů, členové konsorcií, dodavatelé a subdodavatelé, kteří obdrží podstatný příspěvek na rozvoj jejich produktu nebo služby z veřejných finančních prostředků, sdíleli informace o prvcích stanovených v příloze II s ostatními provozovateli projektů, orgány veřejné moci, výzkumnými ústavy, nevládními organizacemi a veřejností v souladu s dalšími ustanoveními vymezenými ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
Informace se sdílí jednou ročně a obsahují všechny poznatky získané a zpracované za daný rok.
Článek 13
Podávání zpráv členskými státy
Během období uvedených v čl. 11 odst. 4 členské státy každoročně do 31. prosince předloží Komisi zprávy o provádění projektů.
Tyto zprávy obsahují alespoň tyto informace o každém projektu:
1)
množství uloženého CO2 nebo vyrobené čisté energie;
2)
vyplacené finanční prostředky;
3)
jakékoli závažné problémy při provádění projektu.
Článek 14
Zpráva Komise
Po dokončení prvního kola výzev k podávání návrhů Komise předloží Výboru pro změnu klimatu informace o provádění tohoto kola výzev k podávání návrhů, kde označí, zda jsou zapotřebí nějaké změny tohoto rozhodnutí s ohledem na zajištění geografické a technické vyváženosti ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
Článek 15
Adresáti
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. listopadu 2010.
KOMISJONI OTSUS,
3. november 2010,
millega nähakse ette kriteeriumid ja meetmed, et rahastada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ tööstuslikke näidisprojekte, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning näidisprojekte, mis tutvustavad taastuvenergiaga seotud innovatiivseid tehnoloogialahendusi
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7499 all)
(2010/670/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10a lõike 8 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni kohtumisel kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti mehhanismi liikmesriikide ja erasektori investeeringute stimuleerimiseks, et tagada 2015. aastaks kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisjaama ehitamine ja käitamine.
(2)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 on sätestatud mehhanism, et rahastada kaubanduslikke näidisprojekte, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning uuenduslikke taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekte. Et osutatud mehhanism toimiks tõrgeteta, on vaja selliste projektide valimiseks ja rakendamiseks kehtestada eeskirjad ja kriteeriumid, samuti põhimõtted saastekvootide konverteerimiseks ja tulu haldamiseks.
(3)
Komisjon võttis 7. oktoobril 2009 vastu teatise „Vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta”, (2) milles rõhutati vajalike näidisprojektide käesoleva otsuse kohase rahastamise olulisust Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) rakendamise käigus.
(4)
Et tagada rahastamise piirdumine projekti rakendamiseks ja toimimiseks vajalike vahenditega, võttes arvesse võimalikku negatiivset mõju konkurentsile, peaks vahendite eraldamise tingimuseks olema avaliku sektori allikatest pärineva kogu rahalise panuse kõigi riigiabi komponentide kinnitamine komisjoni poolt vastavalt aluslepingu artiklitele 107 ja 108. Seepärast tuleks liikmesriikidel teavitada komisjoni aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohast riigiabi hõlmavast mis tahes rahastamisest, et käesoleva otsuse kohane valikumenetlus oleks kooskõlas riigiabi hindamisega.
(5)
Käesoleva otsuse alusel eraldatavad vahendid ei kuulu Euroopa Liidu üldeelarvesse. Seepärast võib neid ühitada rahastamisega muude finantsinstrumentide kaudu, sealhulgas struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava vahenditega. Samuti võib neid ühitada Euroopa Liidu riskijagamisrahastu ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenuvõimalustega.
(6)
Et vältida toetuste taotlemisel konkurentsi liikmesriikide vahel, tuleks käesoleva otsuse kohase rahastamise määraks kinnitada 50 % asjakohastest kuludest, välja arvatus juhtudel, kui kogu käesoleva otsuse kohane rahastamine ületab 15 % kogu olemasolevast toetussummast, nagu on osutatud direktiivis 2003/87/EÜ, millisel juhul peaks rahastamise piiriks olema 15 % kogu olemasolevast toetussummast. Rahastamine peaks olema täienduseks ka käitajapoolsele olulise suurusega rahastamisele. Hoidumaks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava raames rahastatavate projektide sooduskohtlemisest, tuleks käesoleva otsuse alusel eraldatavat summat vähendada nimetatud kava raames saadud summa võrra.
(7)
Projektide valimine liikmesriikide tasandil ei võimalda luua piisavalt tõhusat ELi näidisprogrammi, mis koondaks eri tehnoloogiavaldkondade parimaid projekte, mille teostamiskohad liikmesriikide territooriumidel, majandusvööndites ja mandrilavadel oleksid geograafiliselt tasakaalustatud. Seepärast tuleks projektid valida liidu tasandil. Et tagada kooskõla liikmesriikide valimis- ja rahastamismenetlustega, peaks sponsorite rahastamispakkumiste kogumine ning projektide hindamine vastavalt käesolevas otsuses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele jääma liikmesriikide ülesandeks. Kuna enamikku käesoleva otsuse alusel rahastatavaid projekte kaasrahastavad liikmesriigid, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus otsustada, milliseid projekte nad toetada soovivad ja kelle taotlused edastatakse liidu tasandil valiku tegemiseks. Taotluste esitamine ei asenda aga riigiabist teatamist neil juhtudel, kui osa rahastatakse riigiabiga. Liikmesriikide osa tuleks veelgi kindlustada, konsulteerides selleks vajaduse korral veel kord asjaomase liikmesriigiga riikliku rahastamise mahu ja struktuuri üle ning esitades enne lõplike otsuste tegemist esialgse projektivaliku kliimamuutuste komiteele arvamuse avaldamiseks, sealhulgas projektide kvaliteedi kohta.
(8)
Komisjon soovis kaasata käesoleva otsuse rakendamisse Euroopa Investeerimispanga, pidades silmas viimase kogemusi projektide valimisel ja rahastamisel. EIP on nõustunud täitma teatavaid projektide valimise, saastekvootide konverteerimise ja tulude haldamisega seotud ülesandeid, tegutsedes komisjoni palvel, tema nimel ja tema volitustega. Koostöö tingimused, sealhulgas EIPi tasustamine, tuleks sätestada komisjoni ja panga vahelises lepingus, mille peavad heaks kiitma EIPi otsuseid tegevad organid. EIP saab nimetatud ülesannete täitmise eest tasu tulude haldamisest tekkinud vahendite arvelt.
(9)
300 miljoni saastekvoodi alusel kasutatavad vahendid jagatakse kahe konkursivooru käigus, mis võimaldab põhjalikult ettevalmistatud projektide rahastamise heaks kiita esimeses voorus ning siluda tehnilist ja geograafilist tasakaalustamatust teises voorus. Kui projektide mõne alakategooria puhul ei ole esimeses voorus piisavalt taotlusi, tuleks toetamisotsuse tegemine selle alakategooria puhul jätta teise vooru, et tagada käesoleva otsuse alusel eraldatavate vahendite maksimaalne kasutamine.
(10)
Käesoleva otsuse alusel tuleks rahastada projekte, milles kasutatakse tehnoloogialahendusi, mis on asjaomase tehnoloogia peamiste alavaldkondade tehnilise taseme seisukohast uuenduslikud. Osutatud tehnoloogialahendused ei tohiks veel olla turul, kuid peaksid olema piisavalt viimistletud, et neid saaks demonstreerida turustamiseelses mahus. Nende lahenduste demonstreerimise puhul peaks olema võimalik eeldada edu, arvestades samas tehnilise riski möödapääsmatusega, ning nende näidislahenduste teostamise maht peaks olema selline, et olulised lisaprobleemid mahu suurendamisel oleksid välistatud. Lahendusi peaks olema võimalik korduvalt kasutada ning seega peaksid nad võimaldama süsinikdioksiidi heidet kulutõhusalt vähendada nii ELis kui ka kogu maailmas. Seetõttu on võimalik rahastamiseks valida vaid konkreetsesse kategooriasse kuuluvaid projekte, mis vastavad käesolevas otsuses sätestatud eritingimustele.
(11)
Tehnoloogilise mitmekesisuse tagamiseks tuleks esimeses voorus valida rahastamiseks kaheksa süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekti (vähemalt üks ja kõige rohkem kolm projekti igast projektikategooriast, vähemalt kolm süsivesinikumaardlates säilitamise ja vähemalt kolm soolase põhjavee kihtides säilitamise projekti) ning üks projekt taastuvenergiatehnoloogia projektide igast alakategooriast. Kui vahendeid on piisavalt, peaks olema võimalik rahastada suuremal arvul projekte, säilitades samas tasakaalu süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide vahel. Geograafilise tasakaalu tagamiseks on ühe liikmesriigi puhul võimalik rahastada vähemalt üht ja mitte rohkem kui kolme projekti. Mitme liikmesriigi territooriumile kavandatud projektidele ei tohiks nende laadi arvestades nimetatud kriteeriumi kohaldada.
(12)
Põhimõtteliselt tuleks valida projektid, mis vastavad projektide arvu kategooria kohta käsitlevatele nõuetele kõige kulutõhusamal viisil.
(13)
Et tagada valitud projektide kavakohane teostamine ja rahaliste vahendite tõhus kasutamine, tuleks valikueelduseks seada kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine kindlaks määratud ajavahemiku jooksul pärast projektide väljavalimist.
(14)
Liikmesriikidel tuleks rahalised vahendid projektidele välja maksta õiguslikult siduvate dokumentide alusel. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt toimub väljamaksmine kord aastas, kusjuures süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul lähtutakse süsinikdioksiidi kogusest, mis direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt on säilitatud, mille kohta on esitatud andmed, tehtud järelevalvet ja mida on kontrollitud, ning taastuvenergiatehnoloogia projektide puhul lähtutakse toodetud energia kogusest. Kuid kui liikmesriigid tagavad ülemääraste vahendite tagastamise, on võimalik projekti rahastamissummad osaliselt või täielikult välja maksta enne projekti käikulaskmist. Arvestades teabe jagamise olulisust näidisprogrammide puhul, võib maksmine toimuda üksnes juhul, kui teabe jagamise tingimus on täidetud.
(15)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Otsusega sätestatakse eeskirjad ja kriteeriumid järgmisteks toiminguteks:
1)
direktiivis 2003/87/EÜ osutatud kaubanduslike näidisprojektide, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine (süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektid) ning uuenduslike taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide (taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide) valimine;
2)
direktiivis 2003/87/EÜ osutatud saastekvootide konverteerimine rahalisteks vahenditeks, millega toetada süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekte ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekte, ning sellega seotud tulude haldamine;
3)
tulude väljamaksmine ning süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide rakendamine.
Käesolev otsus, sealhulgas saastekvootide konverteerimist käsitlevad sätted ei piira direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamist.
Artikkel 2
Põhimõtted
1. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 osutatud uute osalejate reservi saastekvootide arvuks kinnitatakse 300 miljonit.
2. Käesoleva otsuse kohane süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide valimine toimub komisjoni korraldatud ja liikmesriikidele suunatud kahes konkursivoorus, esimene voor hõlmab 200 miljonit saastekvooti ning teine voor 100 miljonit saastekvooti ja esimeses voorus kasutamata jäänud osa.
3. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 neljanda lõigu neljanda lause kohaselt on käesoleva otsuse järgse rahastamise maht 50 % asjakohastest kuludest. Kui taotletud riikliku rahastamise kogusumma on väiksem kui 50 % asjakohastest kuludest, rahastatakse kogu taotletav summa käesoleva otsuse alusel.
Kui käesoleva otsuse järgne rahastamine on ühitatud rahastamisega Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava raames, vähendatakse käesoleva otsuse järgset rahastamist Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava kaudu saadud summade võrra.
Artikkel 3
Asjakohased kulud
1. Artikli 2 lõike 3 kohaldamisel kasutatakse käesoleva artikli lõigetes 2-5 sätestatud eeskirju.
2. Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide asjakohasteks kuludeks loetakse investeerimiskulud, mis on seotud süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise projekti rakendamisega ja millest arvestatakse maha süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise esimese kümne aasta tegevustulude ja -kulude parim hinnanguline praegune puhasväärtus.
3. Taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide asjakohasteks kuludeks loetakse täiendavad investeerimiskulud, mis on seotud uuendusliku taastuvenergiatehnoloogia projekti rakendamisega ja millest arvestatakse maha taastuvenergiatehnoloogia käitamise esimese viie aasta tegevustulude ja -kulude parima hinnangu praegune puhasväärtus, võrreldes samasuguse võimsusega tavatootmises tegelikult toodetud energiakogusega.
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud investeerimiskulud hõlmavad kulusid, mis on seotud investeeringutega maasse, rajatistesse ja seadmetesse.
Investeerimiskulud võivad hõlmata investeeringuid tehnosiirdesse ja oskusteabega seotud tegevuslubadesse (edaspidi „immateriaalne vara”), kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
immateriaalset vara võib käsitada amortiseeritava varana;
b)
immateriaalne vara on soetatud turutingimustel madalaima võimaliku hinnaga;
c)
immateriaalne vara jääb abisaaja käitisesse vähemalt viieks aastaks.
Kui immateriaalne vara müüakse enne teise lõigu punktis c osutatud viit aastat, arvestatakse müügitulu asjakohastest kuludest maha.
5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud tegevuskulud ja -tulud peavad põhinema projekti tootmisvaldkonna tegevuskulude parimal hinnangul ning nende arvutamisel peab võtma arvesse mis tahes täiendavaid abikavadest tulenevaid tulusid, isegi kui need ei kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kokkuhoitud kulusid ja maksusoodustusmeetmeid.
Artikkel 4
Euroopa Investeerimispanga roll
Euroopa Investeerimispank (EIP) täidab käesoleva otsuse kohaseid ülesandeid komisjoni palvel, tema nimel ja tema arvel. Kolmandate isikute ees vastutab komisjon.
EIP saab ülesannete täitmise eest tasu tulude haldamisest tekkinud vahendite arvelt.
Komisjon ja EIP sõlmivad kokkuleppe, milles täpsustatakse EIPi ülesannete täitmise konkreetsed tingimused.
Artikkel 5
Valikumenetlus
1. Konkursikutsed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
2. Iga liikmesriik kogub kokku tema territooriumile kavandatud projektide rahastamistaotlused.
Kui projekt on kavandatud mitme liikmesriigi territooriumile (edaspidi „piiriülene projekt”), teavitab rahastamistaotluse saanud liikmesriik teisi asjaomaseid liikmesriike ning teeb nendega koostööd, et jõuda ühisele seisukohale projektiettepaneku esitamise kohta taotluse saanud liikmesriigi poolt.
3. Liikmesriigid otsustavad, kas projekt vastab artiklis 6 nimetatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Kui projekt vastab kriteeriumidele ja kui liikmesriik toetab projekti, esitab liikmesriik projektiettepaneku EIPile ning teavitab sellest komisjoni.
Rahastamistaotluste esitamisel edastab liikmesriik iga projekti kohta järgmise teabe:
a)
artikli 2 lõikes 3 osutatud asjakohased kulud eurodes;
b)
taotletava riikliku rahastamise kogusumma eurodes, st asjakohased kulud, millest on maha arvatud käitaja mis tahes panus nende kulude katmisse;
c)
parim hinnang selle kohta, milline on abikavadest tuleneva täiendava tulu praegune puhasväärtus vastavalt artikli 3 lõikele 5;
d)
süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul säilitatava süsinikdioksiidi kavandatud kogus esimese kümne tegevusaasta jooksul ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul toodetava energia kavandatud kogus esimese viie tegevusaasta jooksul.
Samuti teavitab liikmesriik komisjoni sellise projekti mis tahes rahastamisest, mis hõlmab aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohast riigiabi, et käesoleva otsuse kohane valikumenetlus oleks kooskõlas riigiabi hindamisega.
4. Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt esitatud projektiettepanekute alusel hindab EIP projektide vastavust tehnilistele ja finantsnõuetele vastavalt artiklile 7.
Kui hindamistulemused on positiivsed, esitab EIP kooskõlas artikliga 8 komisjonile soovitused rahastamisotsuste kohta.
5. Olles vajaduse korral uuesti konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega riikliku rahastamise mahu ja struktuuri üle ja saanud neile kinnituse ning olles saanud kliimamuutuste komitee nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikli 3 kohase arvamuse, võtab komisjon lõikes 4 nimetatud soovituste põhjal vastu asjaomastele liikmesriikidele adresseeritud rahastamisotsused, näidates projektidele kinnitatud rahastamissummad eurodes.
Artikkel 6
Abikõlblikkuse kriteeriumid
1. Projektile saab taotleda rahastamist, kui see vastab järgmistele kriteeriumidele:
a)
projekt kuulub ühte I lisa A osas sätestatud kategooriatest;
b)
projekt vastab I lisa B osas sätestatud nõuetele;
c)
I lisa A.II osas loetletud projektid peavad olema olemuselt uuenduslikud. Olemasolevad ja end tõestanud tehnoloogialahendused on abikõlbmatud.
2. Kui liikmesriik ei saa EIPile artikli 5 lõike 3 kohaselt esitada I lisa A.II osas nimetatud alakategooria alla sobivaid projekti rahastamistaotlusi, mis vastaksid asjakohastele künnisväärtustele, võib asjaomane liikmesriik esitada projektiettepanekuid kehtestatud künnisväärtusest madalama summa taotlemiseks, millele võidakse kinnitada rahastamine erandina lõikest 1.
Artikkel 7
Tehnilistele ja finantsnõuetele vastavus
EIP hindab projektiettepaneku vastavust tehnilistele ja finantsnõuetele, lähtudes artikli 5 lõikes1 osutatud konkursikutses sätestatud andmetest ja tingimustest ning arvestades vähemalt järgmisi aspekte:
1)
tehniline kasutusala;
2)
kulud;
3)
rahastamine;
4)
rakendamine;
5)
käitamine;
6)
keskkonnamõju;
7)
hankemenetlus.
Artikkel 8
Projektide väljavalimine
1. Rahastatakse kaheksat I lisa A.I osa alla kuuluvat projekti ning üht projekti I lisa A.II osas nimetatud igast projektide alakategooriast.
Kui vahendid seda võimaldavad, võib rahastada rohkem projekte, säilitades tasakaalu süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide vahel.
Kui teatavas alakategoorias esitatakse vaid kuni kaks projektiettepanekut, hindab komisjon projektiettepanekute vähesuse võimalikku mõju konkurentsile käesoleva otsuse kohase valikumenetluse käigus ning võib vajaduse korral lükata kõnealuse alakategooria puhul otsustamise edasi teise vooru.
2. Projektid järjestatakse tulemusühiku maksumuse põhjal, alustades madalaimast. Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektid järjestatakse ühe rühmana. Taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektid järjestatakse I lisa A.II osas nimetatud alakategooriate kaupa.
Esimese lõigu kohaldamiseks arvutatakse tulemusühiku maksumus, milleks liidetakse artikli 5 lõike 3 punktides b ja c osutatud summad ja jagatakse saadud summa: süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekti puhul esimese kümne tegevusaasta jooksul kavandatud säilitatava süsinikdioksiidi kogusega ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekti puhul esimese viie tegevusaasta jooksul kavandatud toodetava energia kogusega.
Kui liikmesriik kinnitab artikli 5 lõike 5 kohaselt riikliku rahastamise piisavat määra, valitakse süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul pingereas kõige kõrgemal olevad projektid nende järjestuse alusel ning tingimusel, et on täidetud järgmised kriteeriumid:
a)
igas projektikategoorias valitakse vähemalt üks ja kõige rohkem kolm projekti;
b)
valitakse vähemalt kolm projekti, mille puhul säilitamine toimub süsivesinikumaardlas ning
c)
valitakse vähemalt kolm projekti, mille puhul säilitamine toimub soolase põhjavee kihtides.
Kui nimetatud kriteeriumid ei ole täidetud, tuleb projekti asemel valida pingereas järgmisel kohal asuv projekt. Põhimõtet kasutatakse seni, kuni kaheksa projekti on valitud.
Kui liikmesriik kinnitab artikli 5 lõike 5 kohaselt riikliku rahastamise piisavat määra, valitakse taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul igas alakategoorias pingereas kõige kõrgemal olevad projektid. Kui kummaski konkursivoorus ei esitata ühes või enamas alakategoorias abikõlblikke ning tehniliselt ja rahaliselt teostatavaid projekte, rahastatakse vastav arv projekte sama projektikategooria teistes alakategooriates. Üksikasjad täpsustatakse konkursikutses vastavalt artikli 5 lõikele 1.
Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise valitud näidisprojektid moodustavad süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise grupi ning taastuvenergiatehnoloogia valitud näidisprojektid taastuvenergiatehnoloogia grupi.
3. Kui käesoleva otsuse kohaselt taotletakse rahastamist kokku rohkem kui selleks on vahendeid, siis erandina lõikest 1 vähendatakse valitud projektide arvu selliselt, et taotletav rahastamine väheneb samavõrra mõlemas lõike 2 kolmandas ja viiendas lõigus nimetatud grupis.
Mõlemas grupis jäetakse esimesena välja kõrgeima tulemusühiku maksumusega projekt ning järgmisena jäetakse välja kõrgeima tulemusühiku maksumusega projekt teises kategoorias. Samal põhimõttel jäetakse projekte välja kuni olemasolevad vahendid on piisavad rahastamistaotluste rahuldamiseks.
4. Eeldusel, et EIPile on artikli 5 lõike 3 kohaselt esitatud rahastamistaotlusi, mille EIP on edastanud komisjonile rahastamisotsuse tegemiseks vastavalt artikli 5 lõikele 4, rahastatakse ühe liikmesriigi puhul vähemalt ühte ja mitte rohkem kui kolme projekti.
Esimest lõiku ei kohaldata piiriüleste projektide puhul.
Artikkel 9
Rahastamisotsus
Rahastamise eelduseks on kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu, komisjoni luba anda toetatavatele projektidele riigiabi ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine 24 kuu jooksul projektide väljavalimisest.
Süsinikdioksiidi kogumise ja soolase põhjavee kihtides säilitamise näidisprojektide puhul on rahastamise eelduseks kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu, komisjoni luba anda toetatavatele projektidele riigiabi ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine 36 kuu jooksul projektide väljavalimisest.
Rahastamisotsusel ei ole õiguslikku jõudu, kui esimeses või teises lõigus osutatud tingimused on täitmata.
Artikkel 10
Saastekvootide konverteerimine ja tulude haldamine
1. Saastekvootide konverteerimisel ja tulude haldamisel tegutseb komisjon liikmesriikide nimel.
2. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et artikli 2 lõikes 1 osutatud 300 miljonit saastekvooti antakse konverteerimiseks ja tulude haldamiseks üle EIPile.
3. Enne artikli 5 lõikes 1 osutatud voorude rahastamisotsuste langetamist müüb EIP esimese vooru saastekvoodid.
EIP haldab tulusid ja annab need üle liikmesriikidele artikli 11 kohaseks väljamaksmiseks.
Artikkel 11
Tulude väljamaksmine ja väljamaksmata tulude kasutamine
1. Liikmesriigid maksavad rahalised vahendid projektide sponsoritele välja õiguslikult siduvate dokumentide alusel, milles sätestatakse vähemalt järgmine:
a)
projekti nimi ja kinnitatud rahastamine eurodes;
b)
projekti käivitamise kuupäev;
c)
artikli 12 kohane teabe jagamise nõue;
d)
käesoleva artikli lõigete 2-6 kohane rahaliste vahendite väljamaksmise nõue;
e)
artikli 13 kohane aruandluse nõue;
f)
teave artiklis 9 osutatud otsuse kohaldamistingimuste kohta.
Artikli 5 lõikes 1 osutatud konkursikutse esimese vooru puhul peaks käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud käivitamise kuupäev olema hiljemalt 31. detsember 2015, välja arvatud juhul, kui asjakohane toetusotsus on vastu võetud peale 31. detsembrit 2011, millisel juhul ei tohi käivitamise kuupäev olla hilisem kui neli aastat toetusotsusest.
2. Väljamaksed tehakse kord aastas. Väljamakstav summa vastab süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul asjaomasel aastal säilitatud ja direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 14 ja 15 kohaselt dokumenteeritud ja kontrollitud süsinikdioksiidi kogusele, mis on korrutatud rahastamismääraga, ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul toodetud energia kogusele, mis on korrutatud rahastamismääraga.
Rahastamismäära arvutamiseks süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul jagatakse kinnitatud rahastamissumma 75 protsendiga säilitatava süsinikdioksiidi kavandatud kogusest esimese kümne tegevusaasta jooksul ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul 75 protsendiga toodetava energia kavandatud kogusest esimese viie tegevusaasta jooksul.
3. Aastatoetus makstakse välja üksnes juhul, kui aasta puhul on täidetud teabe jagamise nõue.
4. Väljamaksed tehakse süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul kümne aasta jooksul alates lõike 1 punktis b osutatud kuupäevast ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul viie aasta jooksul alates nimetatud kuupäevast. Väljamakstav kogusumma ei või ületada lõike 1 punktis a osutatud kinnitatud rahastamist.
5. Kui liikmesriik tagab, et lõigete 2-4 kohast rahastamist ületav mis tahes summa tagastatakse EIPile, võidakse projektile kinnitatud rahalised vahendid osaliselt või täielikult välja maksta enne projekti käikulaskmist vastavalt rahastamisotsuses sätestatud andmetele ja tingimustele.
6. Ilma et see piiraks artikli 4 teise lõigu kohaldamist, kasutatakse projektidele väljamaksmata tulu ja tulude haldamisest saadud vahendeid täiendavate käesoleva otsusega hõlmatud näidisprojektide kaasrahastamiseks kuni 31. detsembrini 2015.
Liikmesriigid tagastavad väljamaksmata tulu EIPile.
Pärast 31. detsembrit 2015 laekuvad nimetatud rahalised vahendid liikmesriikidele. Väljamakseperioodi lõppedes kantakse kõnealused rahalised vahendid üle liikmesriikidele vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 7 sätestatud põhimõtetele.
Artikkel 12
Teabe jagamine
Liikmesriigid tagavad, et kõik projektide teostajad, konsortsiumide liikmed, tarnijad ja alltöövõtjad, kes saavad toote- või teenusearenduse näol olulist kasu riiklikust rahastamisest, jagaksid teavet II lisas sätestatud aspektide kohta teiste projektiteostajate, riigiasutuste, uurimisasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja avalikkusega vastavalt artikli 5 lõikes 1 osutatud konkursikutsetes sätestatud täiendavatele tingimustele.
Teavet jagatakse igal aastal ning teave hõlmab kogu aasta jooksul kogutud ja töödeldud teavet.
Artikkel 13
Liikmesriikide aruandlus
Artikli 11 lõikes 4 osutatud ajavahemike jooksul esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 31. detsembriks aruanded projektide rakendamise kohta.
Aruanne sisaldab iga projekti kohta vähemalt järgmist teavet:
1)
säilitatud süsinikdioksiidi kogus või toodetud puhta energia kogus;
2)
väljamakstud rahasummad;
3)
mis tahes olulised probleemid projektide rakendamisel.
Artikkel 14
Komisjoni aruanne
Pärast konkursi esimese vooru lõppu esitab komisjon kliimamuutuste komiteele aruande vooru läbiviimise kohta ning teatab, kas teise vooru geograafilise ja tehnilise tasakaalustatuse tagamiseks on vaja muuta käesolevat otsust.
Artikkel 15
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 3. november 2010