ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
KOMISJONI OTSUS,
28. september 2010,
millega lõpetatakse Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse ajutiste tollimaksude kehtestamisega tagatud summad
(2010/577/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Komisjoni 1. juuni 2010. aasta määrusega (EL) nr 472/2010 (edaspidi „ajutine määrus”) (3) kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.
(3)
Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 11, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(4)
Paralleelse subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EL) nr 473/2010 (4) Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
2. Järgnenud menetlus
(5)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.
(6)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute poolt pärast esialgsete järelduste avaldamist esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(7)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek menetlus lõpetada ning vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplik teavitamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(8)
Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.
3. Menetlusega seotud isikud
(9)
Mõned huvitatud isikud teatasid, et ELi tootjate valim ei olnud tüüpiline ega asjakohane, mistõttu oli kahju analüüs puudulik. Näiteks väideti, et valimi moodustamine ei olnud vajalik, kuna tootjate arv ei olnud suur. Veel väideti, et kontsernide kunstliku jagamise tõttu eraldi juriidilisteks üksusteks ei ole valimis teatavaid turuliidreid (Artenius, M&G Polimeri) ning et valimi koostamise metoodika ei olnud asjakohane, kuna valimisse võeti ka kaks kontserni. Väideti veel sedagi, et valim ei olnud tüüpiline, kuna sinna ei kuulunud ühtegi tootjat, kes müüb piisavas koguses polüetüleentereftalaati seotud töötlejale. Seetõttu ei saanud institutsioonid väidetavalt hinnata liidu tootmisharu tegelikku tarnevõimsust ega võtnud arvesse liidu tootmisharu huvide konflikti. Lisaks sellele eemaldati valimist üks äriühing, kes ei esitanud kõiki vajalikke andmeid, mistõttu väidetavalt langes esindatus 28 protsendile ELi toodangust. Samad isikud väitsid, et valim ei olnud statistiliselt õige.
(10)
Seoses väitega, et valimi moodustamine ei olnud vajalik, sest tootjate arv ei olnud suur, tuleb korrata, et valimisse võeti 14 liidu tootjat, mis kuuluvad kaheksasse kontserni. Arvestades koostööd teinud liidu tootjate suurt arvu (14), koostati valim kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 suurima tüüpilise müügimahu alusel, mida oli käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Valim koosnes viiest äriühingust, millel on kuus tootmiskohta.
(11)
Valimi tüüpilisusega seotud esimese väite kohta märgitakse, et institutsioonid võivad valimisse võtta kontserni kuuluvaid äriühinguid, kui need on tüüpilised ja neil on oma raamatupidamine. Kõigi neljateistkümne kaheksasse kontserni kuuluva ELi tootja uurimine oleks takistanud uurimise tähtajast kinnipidamist. Asjaolu, et valimisse võeti kaks kontserni, ei ole vastuolus käesoleval juhul kasutatud valimi koostamise metoodikaga, mille puhul lähtuti ELi klientidega seotud suurimast tüüpilisest müügimahust.
(12)
Indorama puhul tuleb arvestada seda, et sellel kontsernil oli uurimisperioodil kaks tootmiskohta - üks Madalmaades, teine Ühendkuningriigis. Selle kontserni võtmine valimisse on kooskõlas valimi koostamise metoodikaga, sest kaks tehast moodustasid ühe juriidilise ja finantsüksuse Equipolymersi puhul, millel oli uurimisperioodil kaks polüetüleentereftalaadi tootmisüksust (üks Itaalias, teine Saksamaal), esitas äriühing mõlema tootmiskoha koondandmed. Arvestades seda, et koondandmeid sai kontrollida äriühingu peakontorisse tehtud kontrollkäigul, otsustati selles menetluses võtta Equipolymersi polüetüleentereftalaadi tootmisüksused valimisse ühe üksusena. Seoses väitega, et valimisse tulnuks võtta Artenius and M&G Polimeri, sest nad on turuliidrid, märgitakse, et nende tootmisüksuste seas ei olnud ühtegi äriühingut, mille müügimaht ELi klientidele oleks olnud suurimate seas.
(13)
Seoses väitega, et valim ei olnud tüüpiline, sest sinna ei kuulunud tootja, kes tootis põhiliselt sisetarbeks, märgitakse, et tarnevõimet võib uurida liidu huvide analüüsi raames, kui selline taotlus esitatakse ja sel juhul võib sisetarbimise tootmismahust maha arvata. Seega ei ole sellist tootjat vaja lisada valimisse, et uurida teatavaid kahjutegureid. Teiseks võib topelthuvisid, mis võivad olla tingitud sellest, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja seisundis, hinnata samuti liidu huvide analüüsis. See, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja, ei ole seotud liidu tootmisharu edukusega, kui võrdlusaluseks on müük ELi sõltumatutele tarbijatele. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(14)
Seoses väitega valimi üldise tüüpilisuse kohta märgitakse, et valimi piiramine nelja äriühinguga vähendab valimi tüüpilisust 65 protsendilt 47 protsendile kõigi koostööd teinud tootjate müügimahust. Kõnealused neli äriühingut hõlmavad 52 % liidu toodangust. Seda loetakse Euroopa Liidu tootjate tüüpiliseks valimiks müügi puhul sõltumatutele ELi tarbijatele.
(15)
Seoses väitega, et valim ei olnud statistiliselt õige, märgitakse, et algmääruse artikli 17 lõikes 1 on selgelt sõnastatud, et alternatiivina statistiliselt õigele valimile, võib valim piirduda suurima esindusliku müügimahuga, mida käsutuses oleva aja jooksul on võimalik uurida.
(16)
Kuna järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 3-10.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(17)
Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 12 on vaatlusalune toode määratletud kui asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.
(18)
Ajutise määruse põhjenduses 14 on nenditud, et uurimine näitas, et liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud polüetüleentereftalaat ning vaatlusalustes riikides toodetud ja nimetatud riikide omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaat on samasugused tooted.
(19)
Kuna vaatlusalust toodet loetakse homogeenseks, ei jagatud seda kahjumarginaali arvutamiseks toote alaliikidesse.
(20)
Üks eksportiv tootja väitis, et polüetüleentereftalaat tuleb jagada tooteliikideks vastavalt viskoossusele, sest viskoossus määrab toodetud polüetüleentereftalaadi liigi kasutusalad Väide kiideti heaks ning dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamise metoodikat muudeti vastavalt.
C. DUMPING
(21)
Nagu selgitatud põhjenduses 20, kohandati dumpingumarginaali arvutamise metoodikat ning iga vaatlusaluse riigi puhul arvutati dumpingumarginaal eraldi iga tooteliigi kohta.
1. Iraan
1.1. Normaalväärtus
(22)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 16-18 kirjeldatud metoodika.
1.2. Ekspordihind
(23)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 19 kirjeldatud metoodika.
1.3. Võrdlus
(24)
Ajutise määruse põhjenduses 23 kinnitati, et Iraani eksportija ei suutnud esitada tõendeid, mis oleks tõendanud Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide väidetava mõju suurust. Ajutise määruse kohta tehtud märkustes väitis äriühing, et õiglase võrdluse tagamine on uurimist teostava asutuse, mitte eksportija ülesanne. Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k on aga sätestatud, et kohandusi võib teha ka muude tegurite erinevuste arvessevõtmiseks, kui on ilmnenud, et need mõjutavad hinna võrreldavust, ning eelkõige juhul, kui kliendid maksavad selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul erinevaid hindu. Kuna hinna võrreldavust mõjutavate muude tegurite olemasolu peab tõendama eksportiv tootja, lükatakse väide tagasi ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 20-23 kirjeldatud metoodika.
1.4. Dumpingumarginaal
(25)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 24-25 kirjeldatud metoodika.
(26)
Iraani lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Normaalväärtus
(27)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 27-29 kirjeldatud metoodika.
2.2. Ekspordihind
(28)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 30 kirjeldatud metoodika.
2.3. Võrdlus
(29)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 31-32 kirjeldatud metoodika.
2.4. Dumpingumarginaal
(30)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 33 kirjeldatud metoodika.
(31)
Pakistani ainsa eksportiva tootja, äriühingu Novatex Limited lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 0,6 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses.
(32)
Kuna Pakistanis ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada lõplikke meetmeid.
3. Araabia Ühendemiraadid
3.1. Normaalväärtus
(33)
Seoses põhjendustes 20 ja 21 kirjeldatud metoodika muutumisega on mõne tooteliigi puhul muutunud ka algmääruse põhjendustes 37 ja 38 kirjeldatud tavapärase kaubandustegevuse hindamise tulemused. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(34)
Kui teatava tooteliigi puhul kasumlikku müüki ei olnud, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavas koguses, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.
(35)
Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi riigisiseseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.
(36)
Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
3.2. Ekspordihind
(37)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 39 kirjeldatud metoodika.
3.3. Võrdlus
(38)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40-41 kirjeldatud metoodika.
3.4. Dumpingumarginaal
(39)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 42 kirjeldatud metoodika.
(40)
Araabia Ühendemiraatide ainsa eksportiva tootja, äriühingu JBF RAK LLC lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 0,6 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses.
(41)
Kuna Araabia Ühendemiraatides ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada lõplikke meetmeid
D. KAHJU
1. Tootmine liidus, liidu tootmisharu ja liidu tarbimine
(42)
Tootmise kohta liidus ning liidu tootmisharu ja tarbimise kohta ei esitatud ühtegi märkust. Seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 45-50.
2. Import asjaomastest riikidest
2.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(43)
Siinkohal tuleb korrata, et ajutise määruse põhjenduses 52 on märgitud, et Pakistani dumpingumarginaal on minimaalne ning kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordiga, mis leiti esialgselt olevat dumpinguhinnaga.
(44)
Kuna edasisel uurimisel selgus, et ka Araabia Ühendemiraatide puhul oli dumpingumarginaal minimaalne, leiti, et kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist lähtuva dumpinguhinnaga impordiga. Seega ei hinnatud importi kumulatiivselt.
2.2. Vaatlusaluse impordi maht
(45)
ELi suunatud vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht oli 2006. aastal võrdlemisi väike, kuid suurenes järk-järgult kuni uurimisperioodini ning oli uurimisperioodil 55 500 tonni. Täpsemalt öeldes kahekordistus Iraanist pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel, kasvas seejärel 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 100 protsendipunkti ning veel peaaegu 130 protsendipunkti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
Tabel 1
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Allikas: Eurostat
2.3. Vaatlusaluse impordi turuosa
(46)
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa oli 2006. aastal 0,4 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 1,5 protsendipunkti võrra. Täpsemalt kasvas see ajavahemikul 2006-2007 0,5 protsendipunkti, ajavahemikul 2007-2008 veel 0,5 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal järgmised 0,5 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa 1,9 %.
2.4. Hinnad
i) Hinna kujunemine
(47)
Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Täpsemalt väljendudes 2007. aastal keskmine hind ei muutunud, 2008. aastal vähenes see kahe protsendipunkti võrra ning uurimisperioodi jooksul veel täiendavalt 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 2
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Iraanist pärit impordi hind (eurot/tonn)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Allikas: Eurostat
ii) Hindade allalöömine
(48)
Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist märkis Iraani eksportija, et kahjumarginaal on üle hinnatud, sest kindlaks määratud kaalutud keskmine ühiku hind on liiga madal kaubandustaseme kohanduse väära arvutuse tõttu, samas ei esitanud ta muud kaubandustaseme kohanduse määra. Tõepoolest oli kaubandustase, mida kasutati esialgses arvutuses, kindel summa tonni kohta, sest see oli komisjonitasu, mida sai koostööd tegev impordiagent, ning see oli ligikaudu 1 % keskmisest CIF-hinnast. Sellise kohandamise kohta puudub muu teave ning seega lükatakse väide tagasi. Sama isik väitis ka, et 2 protsendiline importimisjärgsete kulude määr ei ole ilmselt piisav. Tuleb korrata, et käesoleva uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija ning oli võimatu kontrollida, kui suured olid tegelikult importimisjärgsed kulud. Seega kasutati muu teabe puudumise tõttu varasemates menetlustes kasutatud määra.
(49)
Ülaltoodut arvesse võttes lõi Iraanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hindu alla 3,2 % võrra.
3. Liidu tootmisharu olukord
(50)
Sama huvitatud isik väitis, et kahju ei ole tekkinud, sest väidetavalt oli valim valesti koostatud ning seetõttu ei saa tulemusi ekstrapoleerida kogu liidu tootmisharu kohta. Näiteks väideti, et kuna üks äriühing (kes valimisse ei kuulunud) oli märkinud, et ta kasutas üle 100 % oma võimsusest, on selge, et kahju ei olnud. Märgitakse, et esitatud teave on väljavõte selle äriühingu andmetest börsiasutusele ning neid ole kontrollitud. See teave ei ole ka kooskõlas muude andmetega. Igatahes ei saa ühe Euroopa Liidu tootja tootmisvõimsuse rakendusaste muuta valimisse kuulunud ja teiste ELi tootjate kahju kohta tehtud järeldusi.
(51)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63-82.
4. Järeldus kahju kohta
(52)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83-85 esitatud järeldused kahju kohta.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(53)
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ligikaudu viiekordne suurenemine 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, sellise impordi turuosa tõus liidu turul ligi 1,5 protsendipunkti võrra ning tuvastatud hindade allalöömine (uurimisperioodi jooksul umbes 3,2 %) langes üldiselt kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Seega võib järeldada, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga import mõjutas ELi tootmisharule tekitatud tuvastatud kahju.
(54)
On tähtis rõhutada, et samaaegse subsiidiumidevastase menetluse käigus leiti, et Pakistanist, Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit kumuleeritud subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.
(55)
Võttes arvesse Koreast ja Pakistanist pärit impordi suurt mahtu ja madalat hinda, leiti teiselt poolt, nagu on väidetud ka ajutise määruse põhjendustes 94 ja 96, et kõnealune import mõjutas teatavas ulatuses ELi tootmisharule tekitatud kahju.
(56)
Lisaks leiti käesolevas menetluses, et liidu tootmisharu hindu lõi alla ka Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi märkimisväärne maht (ligikaudu 150 000 tonni).
(57)
Samal ajal oli Iraanist pärit impordi turuosa 2006. ja 2007. aastal alla 1 % ning uurimisperioodil ligikaudu 2 %, mis vastab 55 000 tonnile.
(58)
Lisaks tuleb märkida, et Iraani tootjate puhul tuvastatud hindade allalöömine oli väiksem kui Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguvaba impordi puhul.
2. Järeldus põhjuslike seoste kohta
(59)
Kokkuvõtteks võib öelda, et ehkki eespool esitatud analüüs näitas, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordil oli teatav negatiivne mõju liitu tööstusharu olukorrale, ei olnud see mõju eraldi võttes oluline algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. MENETLUSE LÕPETAMINE
(60)
Uurimisel selgus, et Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest imporditud vaatlusalust toodet ei müüdud dumpinguhinnaga. Seega tuleb menetlus Pakistani ja Araabia Ühendemiraatide suhtes lõpetada meetmeid kehtestamata.
(61)
Uurimisel selgus, et Iraanist imporditud vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga ning see mõjutas teatavas ulatuses liidu tootmisharule tekitatud kahju.
(62)
Kuid nagu osutatud põhjenduses 59, leiti, et Iraanist pärit impordi negatiivne mõju liidu tootmisharule ei olnud piisav, et käsitleda seda olulise mõjuna.
(63)
Eespool esitatut silmas pidades ning võttes arvesse, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordil puudus oluline mõju, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ka ilma Iraani suhtes meetmeid kehtestamata.
(64)
Määrusega (EL) nr 472/2010 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb vabastada.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ning ISO-standardi 1628-5 kohase viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva teatava polüetüleentereftalaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.
Artikkel 2
Määrus (EL) nr 472/2010 tunnistatakse kehtetuks. Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ning ISO-standardi 1628-5 kohase viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 472/2010 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb vabastada.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 28. september 2010