ROZHODNUTÍ RADY 2011/424/SZBP
ze dne 18. července 2011
o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Středomoří
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nejnovější vývoj v arabském světě si žádá výraznější a komplexní reakci ze strany Evropské unie.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 4. února a 11. března 2011 prohlášení a ve dnech 24. a 25. března 2011 závěry vyjadřující záměr Unie podporovat veškeré kroky, které směřují k demokratické transformaci v zemích jižního sousedství, a rozvinout s tímto regionem nové partnerství.
(3)
Rada přijala dne 21. února 2011 závěry o vývoji situace v zemích jižního sousedství a dne 20. června 2011 závěry o evropské politice sousedství, které vítají návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku na jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Středomoří.
(4)
Vysoká představitelka a Komise navrhly ve svých sděleních ze dnů 8. března a 25. května 2011 partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu a nový přístup k partnerství se zeměmi sousedícími s Unií prostřednictvím evropské politiky sousedství.
(5)
Je třeba posílit diplomatickou činnost Unie v zemích tohoto regionu v zájmu podpory spořádaného přechodu k udržitelné demokracii, lidských práv a právního státu.
(6)
Proto by měl být jmenován zvláštní zástupce Evropské unie pro jižní Středomoří (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(7)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Jmenování
Zvláštním zástupcem Evropské unie pro jižní Středomoří na období do 30. června 2012 je jmenován pan Bernardino LEÓN. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie pro jižní sousedství stanovených v prohlášeních Evropské rady ze dnů 4. února a 11. března 2011, v závěrech Evropské rady ze dne 24. a 25. března 2011, v závěrech Rady ze dne 21. února a 20. června, a s ohledem na návrhy vysoké představitelky a Komise vyplývající z jejich prohlášení ze dne 8. března a 25. května 2011.
Tyto cíle zahrnují:
a)
posílení politického dialogu Unie, což přispěje k partnerství a širším vztahům se zeměmi jižního Středomoří;
b)
přispění k reakci Unie na vývoj v zemích jižního Středomoří, a zejména k posílení demokracie a budování institucí, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv a základních svobod, míru a regionální spolupráce, včetně evropské politiky sousedství a Unie pro Středomoří;
c)
posílení účinnosti, přítomnosti a viditelnosti Evropské unie v tomto regionu a na příslušných mezinárodních fórech. Navázání úzké spolupráce s důležitými místními partnery, jakož i mezinárodními a regionálními organizacemi, jako jsou Africká unie, Liga arabských států, Organizace islámské konference, Organizace spojených národů a Rada pro spolupráci arabských států v Zálivu.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
posílit celkovou politickou úlohu Unie vůči zemím jižního Středomoří, především podporou dialogu s vládami a mezinárodními organizacemi, jakož i s občanskou společností a jinými relevantními partnery, a propagací povědomí mezi partnery o přístupu Unie;
b)
udržovat úzké styky se všemi stranami, které se účastní procesu demokratické transformace v tomto regionu, napomáhat stabilizaci a usmíření při plném respektování místní odpovědnosti a přispívat k řešení krizí a předcházení jim;
c)
přispívat k lepší soudržnosti, souladu a koordinaci politik a opatření Unie a členských států ve vztahu k tomuto regionu;
d)
přispívat k podpoře koordinace s mezinárodními partnery a organizacemi. V koordinaci s Komisí napomáhat vysokému představiteli příspěvkem k úkolům pracovní skupiny pro jižní Středomoří;
e)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v regionu, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména obecných zásad EU o dětech a ozbrojených konfliktech a o násilí proti ženám a dívkám a o potírání všech forem diskriminace zaměřené proti nim, jakož i politiky Unie v oblasti žen, míru a bezpečnosti, a to i monitorováním vývoje a podáváním zpráv, jakož i vypracováváním souvisejících doporučení.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu z pověření vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU do 30. června 2012 činí 855 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (1).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi stanovící fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a stanovící pohotovostní plán a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy v polovině období a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy Politickému a bezpečnostnímu výboru a vysokému představiteli. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení Politického a bezpečnostního výboru nebo vysokého představitele může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a členských států byly na místě uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi členských států a Komise a podle potřeby i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v regionu, včetně zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké styky s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států, kteří se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce Unie rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce Unie předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce ledna roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 18. července 2011.
NÕUKOGU OTSUS 2011/424/ÜVJP,
18. juuli 2011,
millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Hiljutised arengud Araabia riikides nõuavad Euroopa Liidult tugevdatud ja laialdast reageerimist.
(2)
Euroopa Ülemkogu võttis 4. veebruaril ja 11. märtsil 2011 vastu deklaratsioonid ning 24.-25. märtsil 2011 järeldused, väljendades liidu kavatsust toetada kõiki samme demokraatlike üleminekute suunas lõunapoolsetes naaberriikides ning arendada asjaomase piirkonna riikidega uusi partnerlusi.
(3)
Nõukogu võttis 21. veebruaril 2011 vastu järeldused arengute kohta lõunapoolsetes naaberriikides ja 20. juunil 2011 Euroopa naabruspoliitika kohta, tervitades liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekut nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas.
(4)
Kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon on esitanud oma 8. märtsi ja 25. mai 2011. aasta teatistes ettepanekud, mis käsitlevad partnerlust demokraatia ja ühise heaolu nimel ning uut lähenemisviisi liidu ja tema naaberriikide vahelise partnerluse jaoks Euroopa naabruspoliitika kaudu.
(5)
Kõnealuses piirkonnas on vaja selleks, et toetada korrapärast üleminekut jätkusuutlikule demokraatiale ning inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, tugevdada liidu diplomaatiat.
(6)
Seetõttu tuleks nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (edaspidi „ELi eriesindaja”).
(7)
ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ametisse nimetamine
Bernardino LEÓN nimetatakse Euroopa Liidu eriesindajaks Vahemere piirkonnas (edaspidi „ELi eriesindaja”) kuni 30. juunini 2012. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.
Artikkel 2
Poliitilised eesmärgid
ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel lõunapoolsetes naaberriikides, nagu need on esitatud Euroopa Ülemkogu 4. veebruari ja 11. märtsi 2011. aasta deklaratsioonides, 24.-25. märtsi 2011. aasta järeldustes ning nõukogu 21. veebruari ja 20. juuni 2011. aasta järeldustes ning arvestades kõrge esindaja ja komisjoni ettepanekuid nende 8. märtsi ja 25. mai 2011. aasta teatistes.
Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:
a)
liidu poliitilise dialoogi tugevdamine, aidates kaasa partnerlusele ja laiendades suhteid Vahemere lõunapiirkonna riikidega;
b)
kaasaaitamine liidu reageerimisele Vahemere lõunapiirkonna riikides ning eelkõige demokraatia ja institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise, rahu ja piirkondliku koostöö, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liidu tugevdamise kaudu;
c)
Euroopa Liidu tõhususe ja kohalviibimise tugevdamine ja nähtavuse suurendamine kõnelauses piirkonnas ning asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel. Tiheda koostöö loomine asjakohaste kohalike partnerite ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide nagu Aafrika Liidu, Pärsia lahe koostöönõukogu, Islami Konverentsi Organisatsiooni, Araabia Liiga ja ÜROga.
Artikkel 3
Volitused
Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:
a)
tugevdada liidu üldist poliitilist rolli seoses Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige tugevdades dialoogi valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna ning muude asjakohaste koostööpartneritega, ning edendades partnerites liidu lähenemisviisi alast teadlikkust;
b)
säilitada tihe kontakt kõigi kõnealuse piirkonna demokraatlikus üleminekuprotsessis osalevate pooltega, edendada stabiliseerimist ja leppimist, austades täielikult kohalikku isevastutust ning aidata kaasa kriisiohjamisele ja ennetamisele;
c)
aidata kaasa kõnealusele piirkonnale suunatud liidu ja liikmesriikide poliitikate ja meetmete paremale ühtsusele, järjepidevusele ja koordineerimisele;
d)
aidata kaasa koordineerimise edendamisele rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega. Abistada kõrget esindajat koostöös komisjoniga, panustades Vahemere lõunapiirkonna töökonna töösse;
e)
aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad liidu suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi.
Artikkel 4
Volituste täitmine
1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.
3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.
Artikkel 5
Rahastamine
1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma kuni 30. juunini 2012 on 855 000 eurot.
2. Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.
Artikkel 6
Meeskonna moodustamine ja koosseis
1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.
2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.
3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.
Artikkel 7
ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid
ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole või vajadusel vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.
Artikkel 8
ELi salastatud teabe kaitse
ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.
Artikkel 9
Juurdepääs teabele ja logistiline tugi
1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.
2. Liidu delegatsioonid ja liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele piirkonnas logistilist abi.
Artikkel 10
Julgeolek
ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:
a)
koostades missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;
b)
tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;
c)
tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;
d)
tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.
Artikkel 11
Aruandlus
ELi eriesindaja esitab poliitika- ja julgeolekukomiteele ning kõrgele esindajale korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib poliitika- ja julgeolekukomitee või kõrge esindaja soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.
Artikkel 12
Koordineerimine
1. ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu ja liikmesriikide vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liikmesriikide ja komisjoni tegevusega ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate (sh Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindaja) tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.
Artikkel 13
Läbivaatamine
Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja Euroopa Komisjonile 2012. aasta jaanuari lõpuks eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Brüssel, 18. juuli 2011