NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1043/2011,
19. oktoober 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
26. jaanuaril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (HRV) (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit oksaalhappe impordi suhtes liitu.
(2)
Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council - CEFIC) esitas 13. detsembril 2010 äriühingu Oxaquim S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu oksaalhappe kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja asjaomaste riikide esindajatele, importijatele ning teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(4)
Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil asjaomaste riikide eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010. Valimi koostamiseks saadi vastused neljalt India äriühingult, millest üks ei esitanud teavet liitu müümise kohta, ning kolmelt HRV äriühingute rühmalt. Koostööd tegevate äriühingute või äriühingute rühmade väikese arvu tõttu ei peetud India ega HRV puhul väljavõttelist uuringut vajalikuks ja kõiki osapooli teavitati sellest, et valimeid ei moodustata.
(5)
Seejärel loobus üks HRV äriühingute rühm juba uurimise algusjärgus edasisest koostööst. Lisaks ei lubanud üks India äriühing komisjonil kontrollkäigu tegemiseks oma tootmisettevõttesse siseneda. Seetõttu ei käsitatud äriühingut vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 koostööaltina ning talle edastati asjakohane teave võimalikest tagajärgedest.
(6)
Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon algatamisteates antud tähtajaks koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja HRV ametiasutustele taotluse vormid. Üks Hiina äriühingute rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b või selle asemel individuaalset kohtlemist, samas kui teine äriühingute rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist.
(7)
Kõikidele menetlusega seotud isikutele saadeti küsimustikud. Vastused saabusid kolmelt India äriühingult, kahelt HRV äriühingute rühmalt ja kaebuse esitajalt. Teine liidu tootja koostööd ei teinud. Lisaks saabusid küsimustike vastused ka kolmelt kasutajalt ja kaheksalt importijalt, kelle hulgast külastati kõiki kasutajaid ja nelja importijat.
(8)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks peeti ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
a)
Euroopa Liidu tootjad
-
Oxaquim S.A. (Hispaania)
b)
kasutajad
-
OMG Kokkola (Soome)
-
P.A.G. Srl (Itaalia)
-
kolmas kasutaja soovis jääda tundmatuks
c)
importijad
-
Brenntag BV (Madalmaad)
-
Brenntag Sp.z o.o. (Poola)
-
Norkem Limited (Ühendkuningriik)
-
Geratech Marketing (Belgia)
d)
eksportivad tootjad Indias
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
eksportivad tootjad HRV-s
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd ja Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (‘Shandong Fengyuan Group’)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd ja Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (‘Shanxi Reliance Group’)
1.3. Uurimisperiood
(9)
Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 201031. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(10)
Vaatlusalune toode on oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0028635-1 ja CASi (Chemical Abstracts Service) number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 alla ning see pärineb Indiast ja HRVst. Esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata oksaalhape ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodetakse ainult HRVs, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid.
(11)
Oksaalhapet kasutatakse mitmel erineval otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide valmistamisel.
2.2. Samasugune toode
(12)
Uurimise käigus on selgunud, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval oksaalhappel, India ja HRV siseturu jaoks toodetaval ja müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja HRVst liitu imporditud oksaalhappel on sarnased keemilised ja füüsikalised põhiomadused ning lõppkasutus.
(13)
Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Sissejuhatavad märkused
(14)
Kontrollkäigu ajal Indias ei esitanud üks äriühing nõutud teavet õigeaegselt ega ka mitte nõutavas vormis. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik kontrollida dumpinguvastase küsimustiku vastustes esitatud teavet. Äriühingule saadeti kirjalik teade selle kohta, et teda ei pruugita arvestada koostööpartnerina ning järeldused võidakse teha kättesaadava teabe põhjal. Äriühing taotles oma vastuses kergendavate asjaolude arvestamist, mis siiski ei viinud teistsuguste järeldusteni. Seega on nimetatud äriühingu suhtes kohaldatud artiklit 18 ning järeldused on tehtud kättesaadava teabe põhjal. Niisiis käsitatakse vaid üht India eksportivat tootjat käesolevas uurimises koostööd tegevana.
3.1.2. Normaalväärtus
(15)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas samasuguse toote omamaine müük eksportivalt tootjalt sõltumatutele klientidele oli tüüpiline. Kuna kõnealune müük moodustas rohkem kui 5 % vaatlusaluse toote müügimahust liitu, järeldatakse, et samasuguse toote kogumüük oli tüüpiline.
(16)
Seejärel uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa samasuguse toote kogumüügist moodustas omamaine kasumlik müük sõltumatutele klientidele.
(17)
Kui kasumliku müügi määr ulatub vähemalt 80 protsendini kogumüügist, arvutatakse normaalväärtus kogumüügi, sealhulgas ka kahjumliku müügi põhjal. Teisalt arvutatakse normaalväärtus ainult kasumliku müügi põhjal juhul, kui kasumlik müük moodustab vähem kui 80 %, kuid rohkem kui 20 % kogumüügist ning kui kaalutud keskmine kogukulu on suurem kui kaalutud keskmine hind. Müüki käsitatakse kasumlikuna juhul, kui ühikuhind on tootmiskuludega võrdne või ületab seda.
(18)
Komisjoni poolt läbi viidud omamaise müügi analüüs näitas, et 41 % vaatlusaluse toote kogumüügist oli kasumlik ning kaalutud keskmine kogukulu oli endiselt kaalutud keskmisest hinnast kõrgem. Seega arvutatakse normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmise hinnana.
3.1.3. Ekspordihind
(19)
India eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele klientidele. Seetõttu on ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kehtestatud sõltumatute klientide poolt liitu eksporditud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
3.1.4. Võrdlus
(20)
Normaalväärtust võrreldakse ekspordihinnaga tehasehindade põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks kohandati nõuetekohaselt hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt.
(21)
Seega on kohandusi tehtud transpordikulude, kindlustuskulude, käitlemis- ja pakendamiskulude, laenukulude ja komisjonitasu osas.
3.1.5. Dumpingumarginaal
(22)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestatakse dumpingumarginaal India koostööd tegeva tootja suhtes kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.
(23)
Sellest tulenevalt on ajutine dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata äriühingu Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) puhul 22,8 %.
(24)
Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste India eksportivate tootjate suhtes, määrati kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga. Lähtudes tõsiasjast, et India koostöövalmiduse tase oli madal (38 %), leitakse, et kõikide ülejäänud India eksportijate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal tuleks kehtestada koostööd tegeva tootja kõige kõrgema dumpinguga tehingu põhjal.
(25)
Selle alusel kehtestati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 43,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
3.2. Hiina Rahvavabariik
3.2.1. Turumajanduslik kohtlemine/individuaalne kohtlemine
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit impordi normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
-
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(27)
Üks HRV äriühingute rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist ning esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kolme äriühingu jaoks, kes olid seotud vaatlusaluse toote tootmise ja turustamisega. Komisjon kontrollis seejärel esitatud teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(28)
Turumajanduslikku kohtlemist käsitlev uurimine näitas, et üks äriühing ei olnud täitnud 1.-3. kriteeriumi nõudeid. Esiteks ei suutnud äriühing näidata, et tema kulud kajastasid turuväärtusi märkimisväärse riikliku rahalise sekkumise tõttu, mis mõjutas äriühingu kulustruktuuri näiteks maksupuhkuste ja intressivabade laenude vormis. Teiseks leiti turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus mitmeid tõsiseid puudujääke ja vigu äriühingu raamatupidamises ning tehti kindlaks, et auditeerimine ei vastanud rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) nõuetele. Kolmandaks leiti äriühingu maakasutusõiguse osas varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutusi. Täpsemalt oli äriühing omandanud maakasutusõiguse sertifikaadi lepingutingimusi täitmata või täissummat maksmata.
(29)
Lisaks ei olnud rühma teine äriühing suuteline tõestama, et ta vastas 2. kriteeriumi tingimustele, lähtudes tõsiasjast, et äriühingul puudus sõltumatult auditeeritud raamatupidamisarvestus.
(30)
Komisjon teavitas asjaomaseid äriühingute rühmi ja kaebuse esitajat turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise kohta tehtud järeldustest ning andis neile märkuste esitamise võimaluse. Ka HRV ametiasutusi teavitati tehtud järeldustest. Ühtegi märkust komisjonile ei esitatud.
(31)
Eespool esitatut silmas pidades jõuti järeldusele, et rühma kaks äriühingut ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Vastavalt liidu väljakujunenud tavale kontrollida, kas äriühingute rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele, keelduti kogu rühmale turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.
(32)
Nagu märgitud põhjenduses 6, taotlesid mõlemad koostööd tegevad Hiina äriühingute rühmad individuaalset kohtlemist. Kuna leiti, et mõlemad rühmad vastasid kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele, otsustati neile esialgu võimaldada individuaalset kohtlemist.
3.2.2. Võrdlusriik
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(34)
Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Indiat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtegi arvamust ei esitatud. Igal juhul peab komisjon Indiat sobivaks võrdlusriigiks, sest ainsa teise väljaspool liitu asuva tootjariigi Jaapani turg on monopoolne ja konkurentsile suletud ning oksaalhapet toodetakse unikaalse meetodi abil, mis ei ole HRV meetodiga võrreldav. India tootjad seevastu kasutavad tootmismeetodit, mis on HRV meetodiga võrreldav ja võimaldab siseturul konkureerida.
3.2.3. Normaalväärtus
(35)
Hiina äriühingud toodavad ja ekspordivad liitu kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata ja rafineeritud oksaalhapet. Rafineeritud oksaalhapet, mida võrdlusriigis ei toodeta, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid. Rafineeritud oksaalhappe tootmise lisakulud moodustavad rafineerimata oksaalhappe tootmisega võrreldes hinnanguliselt umbes 12 %. Seetõttu pidas komisjon sobivaks määrata mõlema oksaalhappe liigi jaoks kindlaks normaalväärtus.
(36)
Rafineerimata oksaalhappe puhul on normaalväärtus kindlaks määratud India jaoks kindlaks määratud normaalväärtuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Nagu on märgitud põhjenduses 18, määrati normaalväärtus kindlaks ainult kasumliku müügi põhjal. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on väljaspool võrdlusriiki toodetud rafineeritud oksaalhappe normaalväärtus arvutatud võrdlusriigis toodetud rafineerimata oksaalhappe tootmiskulude põhjal. Tootmiskulusid kohandatakse 12 % lisamise abil, võttes arvesse lisandunud tootmiskulusid (vt põhjendust 35) ning müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit.
(37)
Müügi-, üld- ja halduskulud määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt; võrdlusriigi koostööd tegev eksportiv tootja lisas rafineerimata oksaalhappe omamaise müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.
3.2.4. Ekspordihind
(38)
Kuna mõlemale rühmale võimaldati individuaalne kohtlemine, on ekspordihind kindlaks määratud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal.
(39)
Mõlemad HRV eksportivad tootjad eksportisid oksaalhapet liitu nendega seotud kaubandusettevõtjate kaudu, mille tõttu lisandus tootjatele makstud hinnale veel kasumimarginaal. Seda võetakse arvesse ekspordihinna võrdluses kindlaksmääratud normaalväärtusega (vt põhjendust 42).
3.2.5. Võrdlus
(40)
Rafineerimata oksaalhappe puhul võrreldi tehasehindade tasandi ekspordihinda võrdlusriigi jaoks kindlaksmääratud normaalväärtusega.
(41)
Rafineeritud oksaalhappe ekspordihinda tehasehindade tasandil võrreldi arvestusliku normaalväärtusega (vt põhjendust 36).
(42)
Et tagada normaalväärtuse või arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Eelkõige tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ettenähtud kohandus seotud kaubandusettevõtjatelt laekunud vahendustasude jaoks.
(43)
Siinjuures tuleks ära märkida komisjoni tähelepanek, et seotud hulgimüüjaid, kelle kaudu HRV eksportivad tootjad oksaalhapet ELi eksportisid, ei saa käsitada struktuurisiseste müügiosakondadena, sest nad kauplevad ka sõltumatutelt tarnijatelt pärit oksaalhappe ja teiste keemiatoodetega kas ekspordi ja/või omamaise müügi eesmärgil. Seetõttu järeldatakse, et nende hulgimüüjate funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Lähtuvalt sellest on hulgimüüjate hinna kasumimarginaal eemaldatud, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus. Kohandus on arvutatud ELi sõltumatu hulgimüüja kasumi ning vastava Hiina hulgimüüja müügi-, üld- ja halduskulude põhjal.
(44)
Lisaks võeti kohandamisel vastavalt vajadusele arvesse kaudseid makse, mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid kõikidel juhtudel, mil need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
3.2.6. Dumpingumarginaal
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu eespool kirjeldatud.
(46)
Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste HRV eksportivate tootjate suhtes, määrati kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi eksportivate tootjate esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga.
(48)
Lähtudes sellest, et HRV koostöövalmiduse tase oli madal (umbes 46 %), leitakse, et kõigi ülejäänud HRV eksportijate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal peaks põhinema koostööd tegevate eksportijate kõige kõrgema dumpinguga tehingul.
(49)
Selle alusel kehtestati esialgseks üleriigilise dumpingumarginaali suuruseks 52,2 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
4. KAHJU
4.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(50)
Kaebuse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council (CEFIC)) äriühingu Oxaquim S.A (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kes on oksaalhappe tootja liidus ja kelle toodang moodustas uurimisperioodi ajal olulise osa liidu kogutoodangust. Teine liidu tootja Clariant ei olnud uurimise algatamise vastu, kuid otsustas koostööst loobuda. Liidus ei ole praegu ühtki teist vaatlusalust toodet eksportivat tootjat. Seetõttu moodustavad tootjad Oxaquim S.A. ja Clariant liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ehk 100 % liidu tootmisest. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.
(51)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet kahe tootja, Oxaquim S.A. ja Clariant, kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning kaebuse esitajalt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. Seega toodeti liidus vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil kokku vahemikus 11 000 - 15 000 tonni.
4.2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine
(52)
Leiti, et üks liidu tootja kasutas teatavat osa oksaalhappe toodangust oksalaatide (tetraoksalaadi, acetosella ja kaaliumbioksalaadi) tootmise vahesaadusena. Selleks viidi oksaalhape lihtsalt arvet esitamata äriühingusiseselt üle. Suletud turu jaoks ettenähtud oksaalhape ei jõudnud vabale turule ja nii ei konkureeri see otseselt imporditud vaatlusaluse tootega. Seevastu vabaturul müümiseks ettenähtud toodang osutus imporditud vaatlusaluse tootega otseselt konkureerivaks.
(53)
Et luua liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti oksaalhappega seotud kogu tegevust käsitlevaid andmeid ning seejärel tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud suletud turu või vabaturu jaoks.
(54)
Järgmiste liidu tootmisharu käsitlevate majandusnäitajate osas leiti, et analüüsi ja hindamise puhul tuli keskenduda vabaturul valitsevale olukorrale: müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, tasuvus, investeeringute tasuvus ja sularahavood.
(55)
Muude majandusnäitajate puhul tehti uurimise käigus siiski kindlaks, et neid saab põhjendatult uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes. Tootmine (nii suletud kui ka vabale turule suunatud), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime sõltub tõepoolest tegevusest tervikuna, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud suletud turul või vabaturul müümiseks.
4.3. Liidu tarbimine
(56)
Lähtuvalt sellest, et oksaalhape on osa CN-koodist, mis hõlmab ka muid tooteid, ei olnud impordimahtu võimalik Eurostati andmetele tuginedes kindlaks määrata. Seega määrati tarbimine kindlaks impordimahtude andmete põhjal, mille esitas kaebuse esitaja ning mida võrreldi asjaomaste riikide eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmete ja liidu tootmisharu müügi kogumahuga liidu turul.
(57)
Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on vaatlusaluse perioodi tarbimise muutumine indekseeritud.
Tabel 1
Tarbimine liidus
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Tarbimine kogu turul
100
124
61
95
(58)
2008. aastal leidis liidu kogutarbimises aset järsk tõus (24 %), samas kui järgneva aasta jooksul kahanes tarbimine 50 % võrra enne uut tõusu uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes tarbimine ELi turul vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra.
5. IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST
5.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(59)
Komisjon uuris, kas algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt on HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe importi vaja hinnata kumulatiivselt.
(60)
HRVst ja Indiast pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga importi ei saa pidada tähtsusetuks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
(61)
Mis puutub konkurentsitingimustesse ühelt poolt HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi ning teiselt poolt HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote vahel, siis näitas uurimine, et need olid sarnased. Täpsemalt müüakse imporditud tooteid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele kliendikategooriatele, seega konkureerivad nad nii omavahel kui ka liidus toodetud oksaalhappega.
(62)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning HRVst ja Indiast pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.
5.2. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(63)
Uurimine näitas, et oksaalhappe import HRVst ja Indiast on kujunenud järgmiselt.
Tabel 2
Import HRVst ja Indiast
Impordi maht (tonni)
2007
2008
2009
IP
HRV ja India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007 = 100)
100
154
62
104
Turuosa
(Indeks 2007 = 100)
100
125
101
110
Allikas: kaebuse esitajalt ja küsimustike vastustest pärinev teave
(64)
Impordi maht asjaomastest riikidest suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 4 % võrra, samas vähenes ELi turu kogutarbimine samal ajavahemikul 5 % võrra (vt eespool esitatud tabel 1). Esitatud tabelist nähtub, et ka turuosa tõusis märkimisväärselt - 2007. ja 2008. aasta vahel 25 % ning vaatlusaluse perioodi vältel 10 %.
5.3. Dumpinguhindadega impordi hinnad ja hindade allalöömine
(65)
Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt.
Tabel 3
HRVst ja Indiast pärit impordi hinnad
Impordihinnad (eurot tonni kohta)
2007
2008
2009
IP
HRV ja India
470
641
474
545
(Indeks 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Impordi hinnad tõusid 2007. ja 2008. aasta vahel 36 % võrra ja langesid 2007. aasta tasemele tagasi 2009. aastal. Hinnad tõusid uurimisperioodil taas umbes 15 % võrra. Vaatlusperioodi ajal tõusid hinnad 16 % võrra. Siiski väärib märkimist, et impordihinnad langesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra, hoolimata sel ajavahemikul aset leidnud peamiste sisendite (süsinikdioksiidi ja energia) hindade tõusust.
(67)
Hindade allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu, mis olid kujundatud liidu turu sõltumatute klientide jaoks ning kohandatud tehasehindade tasemele, st millest olid veokulud, allahindlused ja hinnavähendid maha arvatud, HRVst ja Indiast pärit koostööd tegevate eksportijate vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kujundatud liidu turu esimese sõltumatu kliendi jaoks, st millest olid allahindlused maha arvatud ja mis olid vajaduse korral kohandatud CIF-hindadega liidu tollipiiril koos nõuetekohaselt kohandatud tollivormistuskulude ja impordijärgsete kuludega.
(68)
Võrdlusest selgus, et HRVst ja Indiast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul põhjustas uurimisperioodi ajal ELi tootmisharu hindade allalöömise 16,9 % kuni 34,6 % võrra. Selline hindade allalöömise tase ühildus negatiivsete hinnamuutustega turul, mis viis omakorda olulise hinnalanguseni.
6. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
6.1. Sissejuhatavad märkused
(69)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni.
(70)
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus) hinnati liidu tootmisharu tasandil, samas kui mikromajanduslikud näitajad (varud, müügihinnad, tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja investeeringud, tootmiskulud) põhinesid ainsa koostööd tegeva liidu tootja poolt esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustikest saadud teabel.
(71)
Arvestades tõsiasja, et kahjuanalüüsiks vajalikud andmed on pärit peamiselt vaid ühest allikast, tuli liidu tootmisharuga seotud andmed indekseerida selleks, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
6.2. Liidu tootmisharu käsitlevad andmed (makromajanduslikud näitajad)
6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 4
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Toodang (kogu turul)
100
101
89
106
Tootmisvõimsus (kogu turul)
100
100
77
77
Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul)
100
101
116
138
(72)
Esitatud tabelis on andmed liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta; 2007. ja 2008. aastate veergudes on andmed ühe teise liidu tootja kohta, mis lõpetas 2008. aastal oksaalhappe tootmise.
(73)
Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, oli liidu tootmisharu toodang 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal ning enne järsku langust 2009. aastal suhteliselt stabiilne. Tootmine kasvas uurimisperioodi ajal. Üldiselt kasvas tootmine vaatlusalusel perioodil 6 % võrra.
(74)
Ühe teise liidu tootja tootmisüksuse sulgemise tõttu 2008. aastal langes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 2008. aastal järsult 23 % võrra.
(75)
Nende kahe teguri, st tootmismahu kasvu ja tootmisvõimsuse langemise kombinatsioon viis liidu kolmanda tootja tootmisüksuse sulgemise tõttu alates 2008. aastast tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse kasvuni 38 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul.
6.2.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Müügimaht (kogu turul)
100
97
61
86
Turuosa (%)
100
79
99
91
(76)
2007. ja 2008. aasta müügimahud hõlmavad ka selle liidu tootja müüki, mis lõpetas 2008. aastal tootmise.
(77)
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra (vt põhjendus 58), vähenes samal ajal vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 14 % võrra, mis väljendub turuosa 9-protsendilises kahanemises.
(78)
Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (14 %) kui liidu tarbimine (5 %). Seetõttu vähenes samal ajal ka liidu tootmisharu turuosa 9 protsendipunkti võrra.
6.2.3. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 6
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Töötajate koguarv
100
119
108
96
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku
100
85
83
111
Töötasu aastas (kokku)
100
121
110
99
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
100
119
118
104
(79)
Töötajate arv vähenes vaatlusaluse perioodi ajal 4 % võrra. Tuleks märkida, et oksaalhappe tootmine ei ole töömahukas.
(80)
Vaatlusalusel perioodil kasvas tootlikkus ühe töötaja kohta 11 % võrra, samal ajal vähenes töötajate arv.
(81)
Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenesid töötasud 1 % võrra. Pärast töötasude algset kasvu 21 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel langesid need jätkuvalt kuni uurimisperioodi alguseni.
6.2.4. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(82)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
6.3. Koostööd tegevat liidu tootjat käsitlevad andmed (mikromajanduslikud näitajad)
6.3.1. Üldised märkused
(83)
Mikromajanduslike näitajate (müügihinnad, tootmiskulud, varud, tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüs viidi läbi kaebuse esitaja tasandil vaid seetõttu, et teise ELi tootja käest ei saadud mingeid andmeid, nagu selgitatud põhjenduses 70.
6.3.2. Koostööd tegeva liidu tootja keskmised ühikuhinnad ja tootmiskulud
Tabel 7
Müügihinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Keskmine ühiku müügihind
100
143
136
131
Allikas: küsimustiku vastus.
(84)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul tõusis vaatlusalusel perioodil 31 % võrra.
Tabel 8
Tootmiskulud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Keskmine tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
100
103
102
98
Allikas: küsimustiku vastus
(85)
Uurimine näitas, et koostööd tegeva liidu tootja keskmine tootmiskulu oli aastate jooksul olnud suhteliselt stabiilne tänu tootmisprotsessi pidevale täiustamisele, mis oli võimalik vaid suurte investeeringute abil (vt tabelid 9 ja 11).
6.3.3. Varud
(86)
Vaatlusaluse toote laadi arvestades seda ei ladustata. Toode kuivab kiiresti ja paakub seejärel, seega tuleb toode pärast valmistamist viivitamatult transportida.
6.3.4. Tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus ning kapitali ja investeeringute kaasamise võime
Tabel 9
Tasuvus
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Tasuvus (ELis)
- 100
4
-2
3
Allikas: küsimustiku vastus
(87)
Samasuguse toote tasuvus määrati kindlaks valimisse kaasatud äriühingute samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest.
(88)
Pärast suurte kahjude kandmist 2007. aastal saavutas kaebuse esitaja 2008. aastal väikese kasumi enne järjekordset kahjumisse jäämist 2009. aastal. Kaebuse esitaja teenis uurimisperioodi ajal väikese kasumi tänu tootmiskulude mõnede elementide vähenemisele, nagu näidatud tabelis 8.
Tabel 10
Rahavood
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Rahavood
- 100
3 054
1 994
868
Allikas: küsimustiku vastus
(89)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti tasuvuse arengut. Seetõttu olid rahavood 2007. aastal negatiivsed ja hoolimata olukorra mõningasest paranemisest 2008. aastal, vähenesid need 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning põhjustasid koostööd tegeva liidu tootja majandusliku olukorra halvenemise.
Tabel 11
Investeeringud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Investeeringud kogu turul
100
111
185
277
Allikas: küsimustiku vastus
(90)
Tabelist on näha, et kaebuse esitaja suurendas oma investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi siis, kui seisis vastamisi vähese tasuvusega. Investeeringuid tehti peamiselt uute tootmisvahendite rakendamisse ja uute tootmisprotsesside käivitamisse tõhususe parandamise eesmärgil. Investeeringute suurenemine näitab, et tootmisharul ei ole kapitali kaasamisega raskusi olnud, mis näitab selle jätkuvat elujõulisust.
(91)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 177 % võrra.
(92)
Tootmisprotsessi täiustamiseks investeeringuid suurendades näitas kapitalimahukas tootmisharu, et on endiselt võimeline kapitali kaasama; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel.
Tabel 12
Investeeringutasuvus
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Investeeringutasuvus
- 100
13
-14
-51
Allikas: küsimustiku vastus
(93)
Investeeringute suurenemisest hoolimata ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus siiski oodatud taset. Ehkki 2008. aastal on olukord mõnevõrra paranenud, jäi investeeringutasuvus vaatlusaluse perioodi ajal negatiivseks.
(94)
Seetõttu on tootmisharu kasv piiratud ning ilmselgelt viimastel aastatel tehtud investeeringute suhtes ebaproportsionaalne.
7. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(95)
Uurimine näitas, et mõnede kahjunäitajate suundumus on positiivne: tootmismaht kasvas 6 % võrra, tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 38 % võrra, investeeringud kasvasid 177 % võrra, võimaldades äriühingule suhtelise kasumi (märkimisväärsest kahjumist 2007. aastal väikese kasumini uurimisperioodil) saavutamist. Siiski kahanesid liidu tootmisharu majanduslikku olukorda peegeldavad näitajad vaatlusalusel perioodil märgatavalt, nagu on näidatud eespool.
(96)
Ühe liidu tootja tootmisüksuse sulgemise järel kahanes müügimaht 14 % võrra. Tööhõivet tuli vähendada 4 % võrra ja tootmisvõimsus vähenes 23 % võrra. Kuigi tarbimine vähenes ainult 5 % võrra, kahanes turuosa peaaegu 9 % võrra. Seega oli tasuvus madal, mis mõjutas investeeringutasuvust ja rahavoogusid negatiivselt, eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Kulutasuvuse tase tõusis vaatlusalusel perioodil, kuid jäi uurimisperioodil väga madalaks ning on keskmise ajavahemiku jooksul tootmise säilitamiseks ebapiisav.
(97)
Kuigi üldine toodang kasvas, kaotas liidu tootmisharu siiski märkimisväärse turuosa. Samal ajal näitas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest märkimisväärset tõusutrendi.
(98)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on uurimisperioodi vältel kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
8. PÕHJUSLIK SEOS
8.1. Sissejuhatus
(99)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas ELi tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
8.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(100)
Liidu oksaalhappe tarbimine kahanes vaatlusalusel perioodil 5 % võrra, samas kasvas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest samal ajavahemikul rohkem kui 4 % võrra. Dumpinguhinnaga impordi suurim kasv leidis aset ajavahemikul 2007-2008, kui see kasvas 54 % võrra. Asjaomastest riikidest pärit import kasvatas nende turuosa 2007. ja 2008. aasta vahel 25 % võrra, mis langes kokku 21-protsendilise turuosa kahanemisega liidu tootmisharu turuosas sellel ajavahemikul.
(101)
Kui keskmised impordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 16 % võrra, lõid impordihinnad koostööd tegeva liidu tootja hinnad uurimisperioodil alla keskmiselt 21,9 % võrra, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet ja hoides ära võimaluse, et koostööd tegev liidu tootja tõstab hinnad tulusamale tasemele.
(102)
Meenutagem, et liidu tootmisharu müügimaht langes oluliselt (- 14 %). Müügimahu vähenemine oli siiski teravamalt tajutavam kui nõudluse vähenemine ja see viis olukorrani, kus turuosas kaotati 9 protsendipunkti. Samas kasvas asjaomaste riikide tootmisharu turuosa 10 % võrra. Sellest järeldub, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on liidu tootmisharu turuosa suures osas üle võtnud.
(103)
Seetõttu leitakse, et surve tagajärjel, mida asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga import liidu turule tekitas, ei saanud liidu tootmisharu oma müügihindu vastavalt kasvanud tooraine- ja energiakuludele kohandada. See viis ka liidu tootmisharu turuosa vähenemise ja jätkuvalt viletsa tasuvuseni.
(104)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgu järeldusele, et asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsk kasv avaldas liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale olulist negatiivset mõju.
8.3. Muude tegurite mõju
(105)
Põhjusliku seose kontekstis uuritud muud tegurid on ELi turu nõudluse areng, toorainehinnad, liidu tootmisharu ekspordijõudlus, vaatlusaluse toote import muudest riikidest ning tootmisharusisene oksaalhappe kasutus ja majanduskriis.
8.3.1. Nõudluse kujunemine liidu turul
(106)
Nagu näidatud tabelis 1, tõusis liidu oksaalhappe tarbimine 2008. aastal 24 % võrra, samas vähenes see järgmisel aastal 39 % võrra, et siis uurimisperioodi ajal uuesti tõusta. Kokkuvõttes vähenes tarbimine ELi turul vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu oma turuosa.
(107)
Kuigi uurimise käigus selgus, et importi asjaomastest riikidest mõjutas ka nõudluse vähenemine liidu turul 2009. aastal, tasub märkida, et vaatlusalusel perioodil suutsid asjaomaste riikide eksportijad oma müügimahtu ja turuosa dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnasurve abil suurendada.
(108)
Seetõttu võetakse esialgu seisukoht, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise põhjustas peamiselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsk kasv ja asjaomaste riikide eksportijate hindade allalöömise praktika, mitte tarbimise vähenemine. Isegi kui nõudluse vähenemine põhjustas kahju, ei muuda see põhjusliku seose olemasolu liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.
8.3.2. Põhitooraine hinnad
(109)
Nagu näidatud tabelis 8, jäi keskmine tootmiskulu hoolimata järsust tõusust põhitooraine (suhkru) hinnas suhteliselt stabiilseks. Uurimise käigus selgus tõepoolest, et koostööd tegeva liidu tootja tootmiskulud ei järginud sama suundumust kui ühe oksaalhappe tootmise põhitooraine hindade areng. Keskmiste suhkruhindade järsku tõusu 50 % võrra vaatlusalusel perioodil on leevendanud koostööd tegeva liidu tootja tootmisprotsessi täiustamise eesmärgil tehtud investeeringud. Kokkuvõttes oli netomõju 12-protsendiline tootmiskulude vähenemine. Sellest hoolimata tõusid ühiku müügihinnad vaatlusalusel perioodil 31 % võrra, nagu näidatud tabelis 7. Leiti, et asjaomaste riikide eksportijate kohta kehtisid toorainete hindade arengu osas samasugused majanduslikud tingimused, sest ühiku impordihinnad järgisid sama suundumust kui liidu koostööd tegeva tootja ühikute müügihinnad, kuigi madalamal tasemel.
(110)
Kahjustava dumpingu puudumisel võiks eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt tootmiskulu erinevate koostisosade kujunemise kajastamise eesmärgil. Seda aga ei juhtunud. Koostööd tegev liidu tootja ei suutnud saavutada selle kapitalimahuka tootja ja tema rahavoogude jaoks vajalikku püsivat kasumimarginaali.
(111)
Sellest lähtuvalt jõuti esialgu järeldusele, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, millega koostööd tegevate liidu tootjate hinnad alla löödi, surus hinnad liidu turul alla ega võimaldanud koostööd tegeval liidu tootjal kulude katmiseks või mõistlikul tasemel kasumi teenimiseks müügihindu tõsta.
(112)
Arvestades, et tooraine hinnad mõjutasid ka asjaomaste riikide eksportijaid, jõuti esialgu järeldusele, et tooraine hindade tõus ei saanud vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju mõjutada.
8.3.3. Liidu tootmisharu eksporditegevus
Tabel 13
Ekspordimaht ja ühikuhinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Eksport (tonnides)
100
80
140
152
Keskmine ekspordihind
100
104
103
91
Allikas: küsimustiku vastus
(113)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
(114)
Analüüsimine näitas, et koostööd tegeva liidu tootja eksportmüük sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil olulise osa kogumüügist (ligikaudu 30 %). Vaatlusaluse perioodi ajal tõusis liidu koostööd tegeva tootja ekspordimaht 52 % võrra, samas kui ekspordimüügi ühikuhind vähenes oluliselt vastupidiselt koostööd tegeva liidu tootja märgatavalt tõusnud müügihinnale liidu piires. Uurimise käigus selgus, et eksport mängis tootmisvõimsuse rakendamise kõrgel tasemel hoidmise juures olulist rolli, sest sellega kaetakse püsikulud ja seadmete ostmiseks tehtavateks investeeringuteks vajalikud kulud. Kuigi eksportmüügi hinnad olid madalamad kui liidu turu hinnad, tulenesid need konkureerimisest odava oksaalhappega eksporditurgudel asjaomastest riikidest pärit eksportijate poolt. Uurimine näitas, et need ekspordid võimaldasid koostööd tegeval liidu tootjal leevendada ELi turul kantud kahju ning ei katkestanud seega asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
8.3.4. Import muudest kolmandatest riikidest
(115)
Muudest kui asjaomastest riikidest pärit mis tahes impordi puudumise tõttu ei olnud sellel elemendil ELi turule mingit mõju.
8.3.5. Omatarbimine
(116)
Nagu märgitud põhjendustes 52 ja 55, on siseturule suunatud tarbimine piiratud sisesiiretega ühe liidu tootja piires, kui oksaalhape muudetakse ettevõttesiseselt oksalaatideks. Oksalaatide müügist tulenevad kasumid on märkimisväärsed ning võimaldasid tootjal oksaalhappe osas kantud kahjust hoolimata oma tegevust jätkata. Seetõttu ei aita see element kaasa olulisele kahjule, mida liidu tootmisharu kandis.
8.3.6. Majanduskriis
(117)
2009. aastal vähenes oksaalhappe tarbimine 2008. aastaga võrreldes poole võrra majanduskriisi tõttu, mis aitas kaasa liidu tootmisharu müügimahu (-40 %) ja müügiväärtuse (-45 %) vähenemisele. Siiski suutis tootmisharu sel perioodil hindade ligikaudu 5 protsendilise vähendamise tõttu turuosa suurendada (11 %) ning seeläbi kriisi negatiivseid mõjusid vähendada. Tõepoolest oli tootmisharu 2009. aastal lähedal nullkasumile.
(118)
Kuigi 2008.-2009. aasta majanduskriis võis liidu tootmisharu viletsatele tulemustele kaasa aidata, ei leitud, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel.
8.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(119)
Eespool esitatud analüüsist ilmnes, et vaatlusalusel perioodil suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis uuringuperioodi ajal oli oluliselt madalam (ligikaudu 22 %) kui ELi tootmisharu küsitud hind ELi turul vaatlusaluse toote puhul.
(120)
Selline asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga mahu ja turuosa kasv saavutati hoolimata üldisest vaatlusalusel perioodil toimunud liidu turu nõudluse vähenemisest. Impordi kasvav turuosa langes kokku liidu tootmisharu turuosas samal ajavahemikul aset leidnud negatiivse suundumusega. Samal ajal täheldati liidu tootmisharu peamiste majandus- ja finantsnäitajate negatiivset arengut, nagu eespool näidatud.
(121)
Tarbimise vähenemine liidu turul 2009. aastal mõjutas liidu tootmisharu olukorda negatiivselt. Siiski ei saa arvata, et see ja teised tegurid võiksid olla nii mõjusad, et katkestada põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel.
(122)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
9. LIIDU HUVID
9.1. Sissejuhatavad märkused
(123)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete võtmine kõnealusel konkreetsel juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
9.2. Liidu tootmisharu huvid
(124)
Liidu tootmisharu koosneb kahest ELi tootjast, kelle tehased asuvad eri liikmesriikides ja kes annavad samasuguse toote valmistamise ja müügiga tööd 30-50 inimesele.
(125)
Üks kahest liidu tootjast ei olnud uurimise algatamise vastu, kuid ei esitanud täiendavat teavet ega teinud uurimise käigus koostööd.
(126)
Liidu tootmisharu on asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Meenutagem, et enamik kahjunäitajaid näitas vaatlusalusel perioodil negatiivset suundumust. Mõju oli suur eelkõige liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajate, nagu tasuvuse, rahavoogude ja investeeringutasuvuse osas. Leitakse, et meetmete võtmata jätmise puhul ei oleks oksaalhappesektori taastumine piisav selleks, et liidu tootmisharu finantsolukord võiks paraneda ning edaspidine halvenemine oleks välistatud.
(127)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine taastab liidu turul hästitoimivad ja õiglased kaubandustingimused ning võimaldab liidu tootmisharul viia oksaalhappe hinnad seonduvate kuludega vastavusse. Võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab ELi tootmisharul vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast tagasi saada ning sellel oleks tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tasuvusele positiivne lisamõju.
(128)
Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe impordile oleks liidu tootmisharu huvides.
9.3. Importijate huvid
(129)
Küsimustike vastused saadi kaheksalt sõltumatult importijalt. Kolm neist importis vaatlusalust toodet vaid väheses mahus ja sai hinnatõusu oma klientidele üle kanda. Mõned neist teatasid, et kaaluvad toote eemaldamist oma tootevalikust juhul, kui kehtestatakse dumpinguvastased meetmed.
(130)
Neljas importija väitis, et tema kliendid võivad kasutada seestöötlemise protseduuri kõikide lõpptoodete puhul, kasutades tootmisprotsessis oksaalhapet ja reeksportides seda EList välja. Seetõttu ei avaldaks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sellele importijale erilist mõju.
(131)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et meetmete kehtestamine ei peaks importijatele kokkuvõttes erilist mõju avaldama. Üldiselt on oksaalhappe kasumimarginaalid importijate jaoks märkimisväärselt kõrged ning nad loodavad hinnatõusud oma klientidele üle kanda.
9.4. Kasutajate huvid
(132)
Koostööd tegevate kasutajate panus liidu oksaalhappe tarbimisse uurimisperioodi vältel oli 22 %. Uurimine näitas, et rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappe kasutamise eristamine on kasutajaid silmas pidades ELi huvi tingimusele vastav. Koostööd tegev liidu tootmisharu valmistab rafineerimata oksaalhapet, samas kui teine, koostööst hoidunud ELi tootja valmistab rafineeritud oksaalhapet, mida kasutatakse peamiselt farmaatsia-, toiduaine- ja peene metallpulbri ekstraheerimissektoris.
(133)
Rafineerimata oksaalhappe kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamise korral tõstaks hindu koostööd tegev liidu tootmisharu, mis on ELi ainus tootja. Teisalt märkisid kasutajad ka seda, et täielik sõltuvus välismaisest impordist oleks ebasoovitav.
(134)
Nende kasutajate jaoks, kes toodavad puhastus- ja pleegitustooteid, on oksaalhape vaid väike osa sisenditest ning tõenäoliselt kannaksid nad dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu üle oma klientidele või muudaksid võimaluse korral toodete koostist, et kasutada oksaalhappe asemel asendustooteid.
(135)
Poleerimisvahendeid tootvate kasutajate jaoks moodustab oksaalhape peamise osa tootmissisendi kuludest ning on seega asendamatu. On ebatõenäoline, et kasutajad saaksid hinnatõusud täielikult klientidele üle kanda, sest EList väljaspool tegutsevad tootjad pakuvad neile konkurentsi. Siiski ekspordivad nad 95 % oma toodangust EList välja ning võiksid seestöötlemissüsteemi raames tollimaksu tagasi nõuda.
(136)
Neile kasutajatele, kes kasutavad oksaalhapet muul otstarbel, näiteks metallide taaskasutamisel vanametallist, moodustab oksaalhape olulise osa lõpptoote tootmise kogukuludest. Lõpptoote turg on väga muutlik. Oksaalhape on tootmisprotsessis asendamatu. Praegu ostab liidu peamine vanametalli taaskasutaja kogu vajaliku oksaalhappe liidu tootjatelt. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise abil saab tootmisharu valida, kui suurel määral ja kas ta üldse tollimaksude kehtestamisest kasu saamiseks hindu tõstab. Seetõttu on meetmete kehtestamise mõju selle kasutaja jaoks ebaselge. Arvestades siiski, et kõnealune kasutaja saab hetkel valmistoote müügist üsna väikest kasumit, avaldaks mis tahes hinnatõus negatiivset mõju, juhul kui ettevõte ei suuda hinnatõusu üle kanda.
(137)
„Rafineeritud” oksaalhapet kasutatakse muu hulgas ka teatavate metallide pulbrite tootmiseks. Oksaalhape moodustab tootmise kogukuludest märkimisväärse osa. Selles protsessis on oksaalhape asendamatu. Kõnealuse sektori kasum võib osutuda aga väga suureks. Kuna sellele sektorile on omased üheaastased lepingud, ei oleks hinnatõusu lühiajaline ülekandmine kerge. Arvestades aga, et madalaim kavandatav tollimaksumäär on 14,6 % ning et saavutatakse suur kasum, suudetakse hinnatõus lühiajaliselt enda kanda võtta.
(138)
Üks kasutaja väitis, et rafineeritud oksaalhappe tootmine ei olnud nõudluse rahuldamiseks piisav. Seda silmas pidades järeldati, et liidu puudujääk rafineeritud oksaalhappe toodangu ja selle tarbimise vahel oli ligikaudu 1 000 - 2 000 tonni aastas. Arvestades, et suur osa lõpptoodetest, mille jaoks rafineeritud oksaalhapet tootmisprotsessis kasutatakse, läheb eksportimisele, võivad kasutajad igal juhul soovi korral tegutseda seestöötlemise korra raames.
9.5. Järeldus liidu huvide kohta
(139)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgu järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe impordi suhtes kohaldatavate ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
10. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
10.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(140)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(141)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks määratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(142)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mis võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Leitakse, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutatav kasum oleks 8 % käibest ja seda kasumimarginaali võiks käsitada sobiva miinimumina, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(143)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8-protsendiline kasumimarginaal tootmiskuludele.
(144)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi HRV ja India koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud kaalutud keskmist impordihinda, mida oli impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks vajalikul määral kohandatud, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteliike ELi turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast
10.2. Ajutised meetmed
(145)
Eespool esitatut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada HRVst ja Indiast pärit impordi suhtes ajutised dumpinguvastased meetmed madalamate dumpingu- ja kahjumarginaalide määrade tasemel.
(146)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit HRVst ja Indiast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(147)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(148)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(149)
Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised:
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
(%)
Kahjumarginaal
(%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Kõik teised äriühingud
43,6
50,7
HRV
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Kõik teised äriühingud
52,2
66,3
11. LÕPPSÄTTED
(150)
Mis tahes eksportival oksaalhappe tootjal HRVs, kes ei ole seni endast teatanud, arvates, et ei vasta turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise tingimustele, kuid kes leiab, et tuleks kehtestada eraldi tollimaksumäär, palutakse endast Euroopa Komisjonile teatada kümne päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (4)
(151)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist.
(152)
Tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0028635-1 ja CASi (Chemical Abstracts Service) number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning pärineb Indiast ja HRVst.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Ajutine tollimaks
(%)
TARIC-i lisakood
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Kõik teised äriühingud
43,6
B999
HRV
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Kõik teised äriühingud
52,2
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 19. oktoober 2011