NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 16/2011
ze dne 10. ledna 2011,
kterým se stanoví prováděcí opatření k systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na článek 51 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 178/2002 zřizuje systém včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (dále jen „RASFF“), za jehož správu odpovídá Komise a v němž jsou zastoupeny členské státy, Komise a Evropský úřad pro bezpečnost potravin, s cílem poskytnout kontrolním orgánům účinný nástroj pro oznamování rizik pro lidské zdraví pocházejících z potravin nebo krmiv. Článek 50 uvedeného nařízení stanoví oblast působnosti a požadavky na fungování RASFF.
(2)
Podle článku 51 nařízení (ES) č. 178/2002 má Komise přijmout prováděcí opatření k článku 50 daného nařízení, zejména pokud jde o zvláštní podmínky a postupy pro předávání oznámení a doplňujících informací.
(3)
Za provádění právních předpisů EU primárně zodpovídají členské státy. Provádějí úřední kontroly, pro něž jsou stanovena pravidla v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (2). RASFF podporuje opatření členských států tím, že umožňuje rychlou výměnu informací o rizicích, která mohou představovat potraviny nebo krmiva, a o opatřeních, která byla nebo mají být přijata v reakci na tato rizika.
(4)
Článek 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005 ze dne 12. ledna 2005, kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv (3), rozšiřuje oblast působnosti RASFF na vážná rizika pro zdraví zvířat a pro životní prostředí. Pojem „riziko“ používaný v tomto nařízení je tudíž třeba chápat jako přímé či nepřímé riziko pro lidské zdraví v souvislosti s potravinami, materiály, které přicházejí do styku s potravinami, a krmivy v souladu s nařízením (ES) č. 178/2002, nebo jako vážné riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat nebo životní prostředí v souvislosti s krmivy v souladu s nařízením (ES) č. 183/2005.
(5)
Je třeba stanovit pravidla, která umožní řádné fungování RASFF jak v případech, kdy je zjištěno vážné riziko ve smyslu čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 178/2002, tak v případech, kdy je i přes menší závažnost či naléhavost zjištěného rizika zapotřebí účinná výměna informací mezi členy sítě RASFF. Oznámení se dělí na varovná oznámení, informační oznámení a oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu s cílem umožnit členům sítě jejich účinnější zpracování.
(6)
V zájmu účinného fungování RASFF je třeba stanovit požadavky na postup pro předávání jednotlivých druhů oznámení. Varovná oznámení je nutno zasílat a zabývat se jimi přednostně. Oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu mají význam především pro kontroly prováděné na stanovištích hraniční kontroly a určených místech vstupu na hranicích Evropského hospodářského prostoru. K větší čitelnosti a srozumitelnosti oznámení přispívají formuláře a datové slovníky. Určení členů sítě, kteří mají reagovat na určitá oznámení, směřuje jejich pozornost ke konkrétním oznámením a zajišťuje jejich rychlé zpracování.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 178/2002 určily Komise, členské státy a Evropský úřad pro bezpečnost potravin kontaktní místa zastupující členy sítě a umožňující řádné a rychlé předávání informací. V souladu s článkem 50 uvedeného nařízení a s cílem zamezit možným omylům při zasílání oznámení smí být pro každého člena sítě určeno pouze jedno kontaktní místo. Toto kontaktní místo by mělo umožňovat rychlé předání oznámení příslušnému orgánu v členském státě.
(8)
V zájmu řádného a účinného fungování sítě mezi jejími členy je třeba stanovit společná pravidla týkající se povinností kontaktních míst. Stejně tak je třeba stanovit pravidla ohledně koordinační úlohy Komise, včetně ověřování oznámení. V tomto ohledu by Komise měla být členům sítě nápomocná také tím, že bude přijímat vhodná opatření k identifikaci nebezpečí a subjektů opakovaně uváděných v oznámeních.
(9)
Pro případ, kdy se i přes ověření prováděná ze strany oznamujícího člena sítě a Komise prokáže, že zaslané oznámení bylo chybné nebo nepodložené, měl by být stanoven postup pro změnu takového oznámení či jeho stažení ze systému.
(10)
Podle čl. 50 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 178/2002 má Komise o určitých oznámeních v rámci RASFF uvědomit třetí země. Komise by proto, aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení v dohodách uzavřených podle čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 178/2002, měla zajišťovat přímý kontakt s orgány odpovědnými za bezpečnost potravin ve třetích zemích, aby těmto třetím zemím mohla být zasílána oznámení, a současně zajišťovat výměnu důležitých informací v souvislosti s těmito oznámeními a jakýmkoli přímým či nepřímým rizikem pro lidské zdraví vyplývajícím z potravin nebo krmiv.
(11)
Článek 10 nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví požadavek, aby orgány veřejné moci informovaly veřejnost mimo jiné o rizicích pro lidské zdraví. V zájmu informování členů sítě, zúčastněných subjektů a široké veřejnosti by Komise měla vydávat souhrnné informace o oznámeních zasílaných v rámci RASFF a výroční zprávy podávající přehled o problémech v oblasti bezpečnosti potravin, které byly oznámeny prostřednictvím RASFF, a o rozvoji samotné sítě.
(12)
Toto nařízení bylo projednáno s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se, kromě definic uvedených v nařízení (ES) č. 178/2002 a (ES) č. 882/2004, použijí ještě tyto definice:
1)
„sítí“ se rozumí systém včasné výměny informací za účelem oznamování přímých či nepřímých rizik pro lidské zdraví vyplývajících z potravin nebo krmiv, zřízený podle článku 50 nařízení (ES) č. 178/2002;
2)
„členem sítě“ se rozumí členský stát, Komise, Evropský úřad pro bezpečnost potravin a kterákoli kandidátská země, třetí země nebo mezinárodní organizace, které uzavřely dohody s Evropskou unií v souladu s čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 178/2002;
3)
„kontaktním místem“ se rozumí určené kontaktní místo zastupující člena sítě;
4)
„varovným oznámením“ se rozumí oznámení rizika, které vyžaduje nebo by mohlo vyžadovat rychlé jednání v jiné členské zemi;
5)
„informačním oznámením“ se rozumí oznámení rizika, které nevyžaduje rychlé jednání v jiné členské zemi;
a)
„informačním oznámením vyžadujícím další údaje“ se rozumí informační oznámení v souvislosti s produktem, který je nebo může být uváděn na trh v jiné členské zemi;
b)
„informačním oznámením zasílaným na vědomí“ se rozumí informační oznámení v souvislosti s produktem, který:
i)
se vyskytuje pouze v oznamující členské zemi, nebo
ii)
dosud nebyl uveden na trh, nebo
iii)
již není na trhu;
6)
„oznámením o odmítnutí na hraničním přechodu“ se rozumí oznámení o odmítnutí šarže, kontejneru nebo nákladu potravin nebo krmiv podle čl. 50 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 178/2002;
7)
„původním oznámením“ se rozumí varovné oznámení, informační oznámení nebo oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu;
8)
„následným oznámením“ se rozumí oznámení obsahující dodatečné informace v souvislosti s původním oznámením;
9)
„profesionálními hospodářskými subjekty“ se rozumí provozovatelé potravinářských podniků a provozovatelé krmivářských podniků definovaní v nařízení (ES) č. 178/2002 nebo provozovatelé podniku definovaní v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (4).
Článek 2
Povinnosti členů sítě
1. Členové sítě zajišťují účinné fungování sítě v rámci vlastní jurisdikce.
2. Každý člen sítě určí své kontaktní místo, které oznámí kontaktnímu místu Komise, včetně podrobných informací ohledně osob odpovědných za jeho provoz a jejich kontaktních údajů. Za tímto účelem použijí formulář informací o kontaktním místu, který jim poskytne kontaktní místo Komise.
3. Kontaktní místo Komise odpovídá za vedení a aktualizaci seznamu kontaktních míst a jeho zpřístupnění všem členům sítě. Členové sítě neprodleně uvědomí kontaktní místo Komise o jakýchkoli změnách týkajících se jejich kontaktního místa a kontaktních údajů.
4. Kontaktní místo Komise poskytne členům sítě formuláře pro podávání oznámení.
5. Členové sítě zajišťují pro účely sítě účinnou komunikaci mezi svými kontaktními místy a příslušnými orgány v rámci vlastní jurisdikce na jedné straně a mezi svými kontaktními místy a kontaktním místem Komise na straně druhé. Zejména odpovídají za:
a)
vytvoření účinné komunikační sítě mezi svými kontaktními místy a všemi příslušnými orgány v rámci vlastní jurisdikce, která umožní neprodlené zasílání oznámení příslušným orgánům za účelem přijetí vhodných opatření, a stálé udržování této sítě v dobrém stavu;
b)
vymezení úlohy a odpovědnosti svých kontaktních míst i příslušných orgánů v rámci vlastní jurisdikce, pokud jde o přípravu a zasílání oznámení kontaktnímu místu Komise, jakož i posouzení a rozesílání oznámení obdržených z kontaktního místa Komise.
6. Všechna kontaktní místa zajistí stálou službu zaměstnance, na kterého bude možné se v naléhavých případech obracet mimo úřední hodiny 24 hodin denně 7 dní v týdnu.
Článek 3
Varovná oznámení
1. Členové sítě zasílají varovná oznámení kontaktnímu místu Komise bez zbytečného prodlení a v každém případě do 48 hodin od okamžiku, kdy byli o riziku informováni. Varovná oznámení musí obsahovat veškeré dostupné informace, které se týkají zejména rizika a produktu, z něhož toto riziko vyplývá. Skutečnost, že nebyly shromážděny veškeré související informace, však nesmí vést ke zbytečnému prodlení v zasílání varovných oznámení.
2. Kontaktní místo Komise zašle varovná oznámení všem členům sítě do 24 hodin od obdržení, a to po ověření podle článku 8.
3. Mimo úřední hodiny oznámí členové sítě zaslání varovného oznámení nebo dodatečných informací k varovnému oznámení prostřednictvím telefonátu na pohotovostní linku kontaktního místa Komise. Kontaktní místo Komise informuje členy sítě pověřené podáním dodatečných informací prostřednictvím telefonátu na jejich pohotovostní čísla.
Článek 4
Informační oznámení
1. Členové sítě zasílají informační oznámení kontaktnímu místu Komise bez zbytečného prodlení. Toto oznámení musí obsahovat veškeré dostupné informace, které se týkají zejména rizika a produktu, z něhož toto riziko vyplývá.
2. Kontaktní místo Komise zašle informační oznámení všem členům sítě bez zbytečného prodlení, a to po ověření podle článku 8.
Článek 5
Oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu
1. Členové sítě zasílají oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu kontaktnímu místu Komise bez zbytečného prodlení. Toto oznámení musí obsahovat veškeré dostupné informace, které se týkají zejména rizika a produktu, z něhož toto riziko vyplývá.
2. Kontaktní místo Komise zašle oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu stanovištím hraniční kontroly definovaným ve směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (5), a určeným místům vstupu uvedeným v nařízení (ES) č. 882/2004.
Článek 6
Následná oznámení
1. Získá-li některý ze členů sítě jakoukoli dodatečnou informaci související s rizikem nebo produktem uvedeným v původním oznámení, neprodleně zašle prostřednictvím svého kontaktního místa následné oznámení kontaktnímu místu Komise.
2. Pokud byly dodatečné informace související s původním oznámením vyžádány členem sítě, musí být poskytnuty v co největším rozsahu a bez zbytečného prodlení.
3. Pokud člen sítě po obdržení původního oznámení přijme opatření podle čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 178/2002, neprodleně zašle prostřednictvím následného oznámení podrobné informace o těchto opatřeních kontaktnímu místu Komise.
4. V případě, že opatření uvedená v odstavci 3 spočívají v zadržení produktu a jeho vrácení odesílateli se sídlem v jiné členské zemi:
a)
člen sítě, který přijal opatření, poskytne příslušné informace o vráceném produktu prostřednictvím následného oznámení, pokud již všechny tyto informace nebyly zahrnuty v původním oznámení;
b)
členská země, do které byly produkty vráceny, informuje prostřednictvím následného oznámení o opatření přijatých v souvislosti s vrácenými produkty.
5. Kontaktní místo Komise zasílá následná oznámení všem členům sítě bez zbytečného prodlení a nejpozději do 24 hodin v případě následných oznámení vztahujících se k varovným oznámením.
Článek 7
Předkládání oznámení
1. Oznámení je třeba předkládat prostřednictvím formulářů, které poskytne kontaktní místo Komise.
2. Vyplní se všechna relevantní pole formulářů v zájmu jasné identifikace produktu/produktů a souvisejícího rizika / souvisejících rizik a zajištění vysledovatelnosti. V co nejvyšší míře by měly být používány datové slovníky poskytnuté kontaktním místem Komise.
3. Oznámení se podle definic uvedených v článku 1 zařadí do jedné z těchto kategorií:
a)
původní oznámení
i)
varovné oznámení,
ii)
informační oznámení vyžadující další údaje,
iii)
informační oznámení zasílané na vědomí,
iv)
oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu;
b)
následné oznámení.
4. V oznámeních se určí členové sítě, kteří se žádají o poskytnutí dodatečných informací v souvislosti s oznámením.
5. K oznámení se připojí všechny související dokumenty a bez zbytečného prodlení se zašlou kontaktnímu místu Komise.
Článek 8
Ověření oznámení
Před zasláním oznámení všem členům sítě kontaktní místo Komise:
a)
ověří úplnost a čitelnost oznámení, včetně toho, zda byly použity správné údaje ze slovníků uvedených v čl. 7 odst. 2;
b)
ověří, zda byl ve zjištěných případech nesouladu s právními předpisy použit správný právní základ; nesprávný právní základ však nebrání tomu, aby bylo oznámení zasláno, bylo-li zjištěno riziko;
c)
ověří, že předmět oznámení spadá do oblasti působnosti sítě v souladu s článkem 50 nařízení (ES) č. 178/2002;
d)
zajistí, aby zásadní informace v oznámení byly podány v jazyce, který je pro všechny členy sítě snadno srozumitelný;
e)
ověří soulad oznámení s požadavky stanovenými v tomto nařízení;
f)
zjistí, zda již byl uveden tentýž profesionální hospodářský subjekt a/nebo riziko a/nebo země původu v dřívějších oznámeních.
V zájmu dodržení lhůty pro odeslání může Komise v oznámení provést drobné změny za předpokladu, že je před zasláním odsouhlasí oznamující člen sítě.
Článek 9
Stažení a změny oznámení
1. Kterýkoli člen sítě může požádat o stažení oznámení zaslaného prostřednictvím sítě, které po dohodě s oznamujícím členem provede kontaktní místo Komise, pokud se informace, na níž je chystané opatření založeno, jeví jako nepodložená nebo pokud bylo oznámení zasláno omylem.
2. Kterýkoli člen sítě může po dohodě s oznamujícím členem požádat o změnu oznámení. Následné oznámení se nepovažuje za změnu oznámení a lze je tudíž zaslat bez dohody s jiným členem sítě.
Článek 10
Výměna informací se třetími zeměmi
1. Pokud oznámený produkt pochází ze třetí země nebo je vyvážen do třetí země, Komise tuto třetí zemi bez zbytečného prodlení informuje.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení dohod uzavřených podle čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 178/2002, spojí se kontaktní místo Komise s určeným kontaktním místem ve třetí zemi, pokud takové existuje, s cílem navázat intenzivnější komunikaci, včetně komunikace prostřednictvím informačních technologií. Kontaktní místo Komise zašle tomuto kontaktnímu místu ve třetí zemi oznámení na vědomí nebo oznámení vyžadující poskytnutí dalších informací, v závislosti na závažnosti rizika.
Článek 11
Zveřejňování
Komise může zveřejňovat:
a)
souhrn všech varovných a informačních oznámení a oznámení o odmítnutí na hraničním přechodu, v němž uvede informace o kategorii a statusu oznámení, zjištěných produktech a rizicích, zemi původu, zemích, ve kterých byly produkty distribuovány, oznamujícím členovi sítě, právním základu pro oznámení a přijatých opatřeních;
b)
výroční zprávu o oznámeních zaslaných prostřednictvím sítě.
Článek 12
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. ledna 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 16/2011,
10. jaanuar 2011,
millega kehtestatakse toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi rakendusmeetmed
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artiklit 51,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on loodud toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem (Rapid alert system for food and feed, edaspidi „RASFF”), mida haldab komisjon ja milles osalevad liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Toiduohutusamet, et kontrolliasutustel oleks tõhus vahend inimeste tervisele toidust või söödast tulenevatest riskidest teavitamiseks. Nimetatud määruse artiklis 50 sätestatakse RASFFi reguleerimisala ja nõuded selle toimimisele.
(2)
Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 51 on sätestatud, et komisjon kehtestab nimetatud määruse artikli 50 rakendusmeetmed, eelkõige teadete ja lisateabe edastamise konkreetsete tingimuste ja korra osas.
(3)
Eelkõige vastutavad ELi õigusaktide jõustamise eest liikmesriigid. Liikmesriigid viivad läbi ametlikke kontrolle, mida reguleerivad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide, loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (2). RASFF toetab liikmesriikide tegevust, võimaldades kiiret teabevahetust toidust või söödast tulenevate riskide ning selliste riskide vältimiseks võetud või võetavate meetmete kohta.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 183/2005 (millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded) (3) artikliga 29 laiendatakse RASFFi reguleerimisala tõsisele ohule loomade tervisele või keskkonnale. Seega tähendab „risk” käesolevas määruses inimeste tervisele toidust, toiduga kokku puutuvast materjalist või söödast tulenevat otsest või kaudset riski vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002 või inimeste või loomade tervisele või keskkonnale söödast tulenevat tõsist ohtu vastavalt määrusele (EÜ) nr 183/2005.
(5)
Tuleb kehtestada eeskirjad, et RASFF toimiks veatult nii juhul, kui tehakse kindlaks tõsine risk määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõike 2 tähenduses, kui ka muudel juhtudel, kui hoolimata vähem tõsisest või kiireloomulisest riskist on vajalik tõhus teabevahetus RASFFi võrgustiku kahe või enama liikme vahel. Et võrgustiku liikmed saaksid teadetega tõhusamalt tegeleda, jagatakse teated ohuteadeteks, infoteadeteks ja piiril tagasilükkamise teadeteks.
(6)
RASFFi tõhusaks toimimiseks tuleks kindlaks määrata teabe edastamise korra nõuded erinevate teatetüüpide korral. Ohuteateid tuleks edastada ja käsitleda eelisjärjekorras. Piiril tagasilükkamise teated on piiripunktides ja Euroopa Majanduspiirkonna piiri piiriületuspunktides kontrollide läbiviimise seisukohalt eriti olulised. Vormid ja andmesõnastikud parandavad teadete loetavust ja mõistetavust. Võrgustiku liikmete äramärkimine teatavate teadete puhul tõmbab liikmete tähelepanu konkreetsetele teadetele ning tagab seeläbi nende kiire läbivaatamise.
(7)
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002 on komisjon, liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet määranud kontaktasutused, mis esindavad võrgustiku liikmeid, et saada kasu korrektsest ja kiirest suhtlusest. Tulenevalt kõnealuse määruse artiklist 50 ja selleks, et vältida võimalikke vigu teadete edastamises, peaks iga võrgustiku liikme jaoks olema määratud vaid üks kontaktasutus. See kontaktasutus peaks lihtsustama teabe kiiret edastamist pädevale asutusele võrgustiku liikmesriigis.
(8)
Et tagada võrgustiku veatu ja tõhus toimimine liikmete vahel, tuleks kehtestada ühised reeglid kontaktasutuste kohustuste kohta. Samuti tuleks kindlaks määrata komisjoni koordineerivat rolli, sealhulgas teadete kontrollimist käsitlevad sätted. Selles suhtes peaks komisjon abistama võrgustiku liikmeid ka asjakohaste meetmete võtmisel, tehes kindlaks teadetes esinenud korduvad ohud ja ettevõtjad.
(9)
Juhtudeks, kui selgub, et hoolimata teavitava liikme ja komisjoni läbiviidud kontrollidest oli edastatud teade ekslik või põhjendamatu, tuleks kindlaks määrata teate muutmise või süsteemist eemaldamise menetlus.
(10)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõigetele 3 ja 4 peab komisjon teatavatest RASFFi teadetest teavitama kolmandaid riike. Seega, ilma et see piiraks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõikele 6 sõlmitud kokkulepete erisätete kohaldamist, peaks komisjon tagama otsekontakti toiduohutusasutustega kolmandates riikides, et saata nendesse kolmandatesse riikidesse teateid, ja samas tagama nende teadetega ja igasuguse otsese või kaudse toidust või söödast tuleneva riskiga seotud asjakohase teabe vahetuse.
(11)
Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 10 on sätestatud, et riigiasutused peavad muu hulgas teatama üldsusele riskidest inimeste tervisele. Komisjon peaks tegema kokkuvõtte edastatud RASFFi teadete kohta ja koostama aastaaruanded, milles kirjeldatakse RASFFi kaudu teatatud toiduohutuse küsimuste trende ja võrgustiku enda arengut, et teavitada liikmeid, sidusrühmi ja üldsust.
(12)
Määrust on arutatud Euroopa Toiduohutusametiga.
(13)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Lisaks määrustes (EÜ) nr 178/2002 ja (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud määratlustele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
1) „võrgustik”- kiirhoiatussüsteem vahetult või kaudselt inimeste tervisega seotud ning toidust või söödast tulenevast riskist teatamiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 50;
2) „võrgustiku liige”- liikmesriik, komisjon, Euroopa Toiduohutusamet ning kõik taotlejariigid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kes on sõlminud Euroopa Liiduga kokkuleppe vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõikele 6;
3) „kontaktasutus”- määratud kontaktasutus, mis esindab võrgustiku liiget;
4) „ohuteade”- teade riskist, mis nõuab või võib nõuda kiiret tegutsemist teises võrgustiku liikmesriigis;
5) „infoteade”- teade riskist, mis ei nõua kiiret tegutsemist teises võrgustiku liikmesriigis;
a) „infoteade järelevalveks”- infoteade toote kohta, mis viiakse või võidakse viia turule teises võrgustiku liikmesriigis;
b) „infoteade tähelepanuks”- infoteade toote kohta,
6) „piiril tagasilükkamise teade”- teade toidu- või söödapartii, -konteineri või -veose tagasilükkamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõike 3 punktile c;
7) „esialgne teade”- ohuteade, infoteade või piiril tagasilükkamise teade;
8) „järelteade”- teade, mis sisaldab lisateavet esialgse teate kohta;
9) „kutselised käitlejad”- toidu- ja söödakäitlejad vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002 või ettevõtjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (4).
Artikkel 2
Võrgustiku liikmete kohustused
1. Võrgustiku liikmed tagavad võrgustiku tõhusa toimimise oma jurisdiktsioonis.
2. Iga võrgustiku liige määrab ühe kontaktasutuse ja teavitab sellest komisjoni kontaktasutust, edastades üksikasjaliku teabe kontaktasutuses tegutsevate inimeste kohta ja nende kontaktandmed. Selleks kasutavad nad komisjoni kontaktasutuselt saadavat kontaktasutuse teabevormi.
3. Komisjoni kontaktasutus haldab ja ajakohastab kontaktasutuste nimekirja ja teeb selle kõigile võrgustiku liikmetele kättesaadavaks. Võrgustiku liikmed teavitavad komisjoni kontaktasutust viivitamatult kõigist kontaktasutuste või nende kontaktandmete muutustest.
4. Komisjoni kontaktasutus varustab võrgustiku liikmeid teavituseks vajalike vormidega.
5. Võrgustiku toimimiseks tagavad võrgustiku liikmed oma jurisdiktsioonis tõhusa teabevahetuse ühelt poolt oma kontaktasutuste ja pädevate asutuste ning teisalt oma kontaktasutuste ja komisjoni kontaktasutuse vahel. Eelkõige on nende ülesanne
a)
luua oma jurisdiktsioonis oma kontaktasutuste ja kõigi asjakohaste pädevate asutuste vahel tõhus teabevõrk, mis võimaldaks teate viivitamatut edastamist pädevatele asutustele vajalike meetmete võtmiseks, ja pidada seda püsivalt heas korras;
b)
määratleda oma jurisdiktsioonis oma kontaktasutuste ja asjakohaste pädevate asutuste ülesanded ja kohustused komisjoni kontaktasutusele saadetavate teadete ettevalmistuse ja edastamise ning komisjoni kontaktasutuselt saadud teadete hindamise ja levitamise osas.
6. Kõik kontaktasutused tagavad, et on olemas valvetöötaja, keda on võimalik väljaspool tööaega hädaolukordadest teatamiseks kätte saada ööpäev läbi seitse päeva nädalas.
Artikkel 3
Ohuteated
1. Võrgustiku liikmed saadavad ohuteated komisjoni kontaktasutusele ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul 48 tunni jooksul alates hetkest, mil liikmetele riskist teatati. Ohuteade peab sisaldama kogu kättesaadavat teavet, eelkõige riski ja toote kohta, millest risk tuleneb. Siiski ei tohi see, kui kogu asjakohast infot pole kätte saadud, ohuteadete edastamist põhjendamatult viivitada.
2. Komisjoni kontaktasutus edastab ohuteated pärast artiklis 8 osutatud kontrolli kõigile võrgustiku liikmetele 24 tunni jooksul pärast teate kättesaamist.
3. Väljaspool tööaega peavad võrgustiku liikmed teatama ohuteate või ohuteate järelteate edastamisest komisjoni kontaktasutuse hädaolukorranumbrile helistades. Komisjoni kontaktasutus teavitab järelevalveks märgitud võrgustiku liikmeid nende hädaolukorranumbrile helistades.
Artikkel 4
Infoteated
1. Võrgustiku liikmed saadavad infoteated komisjoni kontaktasutusele ilma põhjendamatu viivituseta. Teade peab sisaldama kogu kättesaadavat teavet, eelkõige riski ja toote kohta, millest risk tuleneb.
2. Komisjoni kontaktasutus edastab infoteated pärast artiklis 8 osutatud kontrolli kõigile võrgustiku liikmetele ilma põhjendamatu viivituseta.
Artikkel 5
Piiril tagasilükkamise teated
1. Võrgustiku liikmed saadavad piiril tagasilükkamise teated komisjoni kontaktasutusele ilma põhjendamatu viivituseta. Teade peab sisaldama kogu kättesaadavat teavet, eelkõige riski ja toote kohta, millest risk tuleneb.
2. Komisjoni kontaktasutus edastab piiril tagasilükkamise teated piiripunktidele vastavalt nõukogu direktiivile 97/78/EÜ 18. detsembri 1997. aasta, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (5) ja piiriületuspunktidele vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004.
Artikkel 6
Järelteated
1. Iga kord, kui võrgustiku liikmel on lisateavet esialgses teates osutatud riski või toote kohta, peab ta viivitamatult edastama oma kontaktasutuse kaudu komisjoni kontaktasutusele järelteate.
2. Kui võrgustiku liige on taotlenud esialgse teate kohta järelteavet, tuleb sellist teavet anda nii suures ulatuses kui võimalik ja ilma põhjendamatu viivituseta.
3. Kui esialgse teate saamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõikele 5 võtab võrgustiku liige meetmeid, peab ta edastama viivitamatult sellekohase üksikasjaliku teabe järelteate vormis komisjoni kontaktasutusele.
4. Kui lõikes 3 osutatud meede seisneb toote kinnipidamises ja tagastamises teises võrgustiku liikmesriigis asuvale lähetajale, peab
a)
meetme võtnud liige andma järelteate vormis asjakohast teavet tagastatud toote kohta, välja arvatud juhul, kui see teave sisaldus täies ulatuses juba esialgses teates;
b)
võrgustiku liikmesriik, kuhu tooted tagastati, teatama järelteate vormis tagastatud toodete suhtes võetud meetmetest.
5. Komisjoni kontaktasutus edastab järelteated kõigile võrgustiku liikmetele ilma põhjendamatu viivituseta ja järelteated ohuteadete kohta 24 tunni jooksul.
Artikkel 7
Teate esitamine
1. Teated esitatakse komisjoni kontaktasutuselt saadud vorme kasutades.
2. Vormi kõik asjakohased väljad tuleb täita, et oleks võimalik selgelt kindlaks teha toode või tooted ja seotud risk(id) ning anda jälgitavuse teavet. Võimalikult palju tuleb kasutada komisjoni kontaktasutuse koostatud andmesõnastikke.
3. Teated klassifitseeritakse vastavalt artiklis 1 toodud määratlustele ühte järgmistest kategooriatest:
a)
esialgne teade:
i)
ohuteade;
ii)
infoteade järelevalveks;
iii)
infoteade tähelepanuks;
iv)
piiril tagasilükkamise teade;
b)
järelteade.
4. Teadetes peavad olema märgitud võrgustiku liikmed, kellel palutakse võtta teatele järgnevaid meetmeid.
5. Kõik asjakohased dokumendid tuleb lisada teatele ja saata põhjendamatu viivituseta komisjoni kontaktasutusele.
Artikkel 8
Teate kontrollimine
Enne teate kõigile võrgustiku liikmetele edastamist peab komisjoni kontaktasutus
a)
kontrollima teate täielikkust ja loetavust ning seda, kas valitud on asjakohased andmed artikli 7 lõikes 2 osutatud sõnastikest;
b)
leitud nõuete rikkumise juhtumite korral kontrollima õigusliku aluse õigsust; samas juhul, kui tehakse kindlaks risk, ei ole vale õiguslik alus teate edastamise takistuseks;
c)
kontrollima, et teate sisu kuulub määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 50 sätestatud võrgustiku reguleerimisalasse;
d)
tagama, et teates sisalduv peamine teave on esitatud kõigile võrgustiku liikmetele hõlpsasti arusaadavas keeles;
e)
kontrollima, et järgitakse käesoleva määruse nõudeid;
f)
tegema kindlaks teadetes korduvalt esinevad kutselised käitlejad ja/või ohud ja/või päritoluriigid.
Edastamise tähtajast kinnipidamiseks võib komisjon teatesse teha väikeseid muudatusi tingimusel, et enne edastamist jõutakse teavitanud võrgustiku liikmega vastavale kokkuleppele.
Artikkel 9
Teate eemaldamine ja muutmine
1. Iga võrgustiku liige võib taotleda seda, et komisjoni kontaktasutus eemaldaks teavitanud võrgustiku liikme nõusolekul võrgustiku kaudu edastatud teate süsteemist, kui teave, millel võetav meede põhineb, näib olevat põhjendamatu, või kui teade edastati ekslikult.
2. Iga võrgustiku liige võib taotleda teate muutmist teavitanud võrgustiku liikme nõusolekul. Järelteadet ei peeta teate muutmiseks ja seega võib seda edastada teistelt võrgustiku liikmetelt nõusolekut küsimata.
Artikkel 10
Teabevahetus kolmandate riikidega
1. Kui teate aluseks olev toode pärineb kolmandast riigist või seda levitatakse kolmandas riigis, teavitab komisjon sellest põhjendamatu viivituseta asjakohast kolmandat riiki.
2. Ilma et see piiraks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõikele 6 sõlmitud lepingute erisätete kohaldamist, võtab komisjoni kontaktasutus ühendust kolmanda riigi keskse kontaktasutusega (kui see on määratud), et parandada teabevahetust, sealhulgas infotehnoloogia kasutamise kaudu. Vastavalt riski tõsidusele saadab komisjoni kontaktasutus sellesse kolmandas riigis asuvasse kontaktasutusse teate tähelepanuks või järelevalveks.
Artikkel 11
Väljaanded
Komisjon võib avaldada
a)
kokkuvõtte kõigist ohu-, info- ja piiril tagasilükkamise teadetest, andes teavet teadete klassifikatsiooni ja staatuse, kindlaks tehtud toodete ja riskide ning päritoluriigi kohta, riikide kohta, kus tooteid levitati, ning teavitava võrgustiku liikme, teavitamise aluse ja võetud meetmete kohta;
b)
aastaaruande võrgustiku kaudu edastatud teadete kohta.
Artikkel 12
Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 10. jaanuar 2011