PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 60/2012,
16. jaanuar 2012,
millega lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 172/2008 (2) (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra vahemikus 17,8 % kuni 22,7 %. Uurimisele, millest lähtuvalt käesolev määrus koostati, viidatakse edaspidi kui „esialgsele uurimisele”.
1.2. Läbivaatamistaotlus
(2)
30. novembril 2009 esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitasid Venemaa eksportiv tootja Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõte Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi ühiselt „taotluse esitaja”) ning see piirdus dumpingu uurimisega taotluse esitaja suhtes. Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 22,7 % lähtuvalt taotluse esitaja dumpingumarginaalist.
(3)
Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et tema teada on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ja et need muutused on püsivad.
(4)
Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine taotluse esitaja suhtes praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Taotluses esitatud teabest lähtuvalt ilmneb taotluse esitaja omamaiste hindade ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi hindade võrdlusest, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam praegu kehtiva meetmega kehtestatud tasemest.
1.3. Läbivaatamise algatamine
(5)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 27. oktoobril 2010Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade”) ja alustas uurimist.
1.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(6)
Vahepealses läbivaatamises uuritav toode on sama mis esialgses uurimises, st Venemaalt pärit ferrosiliitsium, mis praegu kuulub CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla.
(7)
Venemaal toodetud ja müüdaval ning liitu eksporditaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad; seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
1.5. Huvitatud isikud
(8)
Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(9)
Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste ettevõtete valdustes:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Venemaa;
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Venemaa,
ning
-
RFA International LP („RFAI”) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Madalmaad.
1.6. Uurimisperiood
(10)
Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
2. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD
2.1. Sissejuhatus
(11)
Kõigepealt tuletatakse meelde, et ELi kohtute praktika kohaselt (4) on institutsioonidel algmääruse artikli 11 lõikel 3 põhinevas läbivaatamises lai kaalutlusõigus, mis hõlmab võimalust olemasolevate meetmete jätkuva rakendamise vajaduse üle otsustades arvestada võimalust hinnata asjaomaste eksportijate hinnapoliitika arengut tulevikus. Seetõttu peavad institutsioonid kontrollima taotluse esitaja argumente selle kohta, miks tema olukorraga seotud asjaolud on püsivalt muutunud ja miks need väidetavalt õigustavad tollimaksu vähendamist või isegi kaotamist.
(12)
Taotluse esitaja väitis, et muutunud asjaolusid, mille alusel meetmed kehtestati, võib põhjendatult pidada püsivateks ja seetõttu tuleks taotluse esitaja puhul meetmete taset langetada või need hoopis kehtetuks tunnistada, sest dumpinguhinnaga impordi kordumine lähitulevikus või esialgse uurimise ajal kehtestatud tasandil oli ebatõenäoline.
2.2. Küsimuse kohta, kas taotluse esitaja jätkas dumpingut ELi turul ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (5)
(13)
Enne vastamist taotluse esitaja mitmesugustele argumentidele (väidetavalt) muutunud asjaolude (väidetavalt) püsiva laadi kohta, on kõigepealt mõistlik kirjeldada institutsioonide kaalutlusi küsimuse puhul, kas taotluse esitaja võis dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi turul jätkata.
2.2.1. Normaalväärtus
(14)
Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt käsitatakse omamaist müüki tüüpilisena, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügi kogumahust liitu. Leiti, et taotluse esitaja samasuguse toote kogumüük Venemaa siseturul oli tüüpiline.
(15)
Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(16)
Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele siseturul igal nimetatud ajavahemikul.
(17)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(18)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind igal nimetatud ajavahemikul.
(19)
Kui ettevõtte poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.
(20)
Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lausele tegelikel andmetel samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta ettevõtte poolt.
2.2.2. Ekspordihind
(21)
Ettevõtte eksportmüük liitu toimub tema sidusettevõtte RFAI Šveitsi haru kaudu; läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles nimetatud ettevõte liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega, st sidusimportijaga seotud toimingutega.
(22)
Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võttes arvesse impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõiki kulusid müügi-, üld- ja halduskulusid ja põhjendatud kasumimarginaali. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud kasumi kohta uut teavet, kasutati selleks sama kasumiprotsenti kui esialgses uurimises, mis oli 6 %.
(23)
Taotluse esitaja väitis, et ettevõtet RFAI tuleks kohelda osana ühest ja samast majandusüksusest ning seetõttu ei tohiks ekspordihindade määramisel teha müügi-, üld- ja halduskulude ning RFAI kasumi jaoks mingeid mahaarvamisi.
(24)
See väide tuleb tagasi lükata järgmistel põhjustel:
-
kahel eksportival tootjal on oma eksportmüügi osakond;
-
RFAI on tihedalt seotud kontserni rahvusvahelise tegevusega (nt klienditeeninduse, logistika ja tarnegraafiku, kapitalikaupade ja põhitoorainete ostmisega jne);
-
RFAI Šveitsi haru tegeleb kõikide toimingutega, millega tavaliselt tegeleb ELi sidusimportija;
-
RFAI müüb ferrosiliitsiumi oma nime all ja oma algatusel sõltumatutele klientidele ELis ja mujal;
-
ettevõttel RFAI äripartnerid on Venemaa kaks seotud tootjat KFi ja CHEMiga;
-
iga ettevõte koostab oma finantsaruande ning ühtset finantsaruannet ei eksisteeri, ning
-
iga ettevõte esitab oma maksudeklaratsiooni vastavale ametiasutusele.
Sellest lähtuvalt tuli tagasi lükata väide, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks ei tohiks ekspordihinna määramisel teha mingeid mahaarvamisi. Taotluse esitaja kommentaare selle punkti kohta ning vastuseks lõplikule avalikustamisele arutatakse allpool (punkt 2.3).
(25)
Taotluse esitaja väitis ühtlasi, et ekspordihinna arvutamisel ei tuleks maha arvata dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10, sest tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades. Selle väite puhul on uurimisel kindlaks tehtud, et ferrosiliitsiumi kaalutud keskmised edasimüügihinnad liidus on esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega võrreldes tõusnud ning praegused ekspordi edasimüügihinnad on enamasti üle 22,7 % kõrgemad kui samad hinnad esialgse uurimise ajal. Seetõttu võib järeldada, et dumpinguvastane tollimaks on taotluse esitaja edasimüügihindades nõuetekohaselt kajastatud. Eespool esitatust lähtuvalt võib taotluse esitaja väitega nõustuda ning arvestuslike ekspordihindade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ei ole dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamist tehtud.
2.2.3. Võrdlus
(26)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse transpordi-, kindlustus-, lõpetamis- ja käitlemiskulusid, krediidikulusid ja komisjonitasusid, kui see oli vajalik ja põhjendatud.
2.2.4. Dumpingumarginaal
(27)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.
(28)
Dumpingumarginaali arvutamiseks märkisid institutsioonid (nagu ka esialgses uurimises), et CHEM ja KF on omavahel tihedalt seotud. Nagu ka esialgses uurimises ning kooskõlas institutsioonide tavapraktikaga arvutati kogu kontserni jaoks ühine dumpingumarginaal. Lõplikus avalikustamises kasutati meetodit, mille puhul arvutati dumpingu suurus iga eksportiva tootja jaoks eraldi enne kogu kontserni jaoks kaalutud keskmise dumpingumäära kindlakstegemist. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines esialgse uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille puhul arvutati dumping kõikide omamaist müüki, tootmiskulusid, kasumlikkust ning tootmisüksuste liitu suunatud müüki käsitlevate andmete koondamise teel. Taotluse esitaja väitis, et sellise metoodika kasutamine on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Ka selle küsimuse juurde tullakse hiljem tagasi (punktis 2.3).
2.3. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud dumpingumarginaalide lõplikule avalikustamisele järgnenud reageeringud
(29)
Taotluse esitaja esitas mitmesuguseid kommentaare arvutuste teatavate aspektide kohta, nagu tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud, kasumimarginaal, normaalväärtus ja kohandused. Kõik kommentaarid vaadati läbi ja vajadusel parandati nendes esinenud tehnilised vead. Lõplikke järeldusi on ka vastavalt muudetud.
(30)
Lisaks nõudis taotluse esitaja, et komisjon väljendaks dumpingu kogusumma CIF-väärtuse põhjal, mille taotluse esitaja ise oli käesoleva uurimise eesmärgil arvutanud, viidates seega algmääruse artikli 2 lõikele 9. Nõuet põhjendati sellega, et tolliasutustele deklareeritud hind on siirdehind, mis oleks ehk õige tollialastel eesmärkidel, kuid mida ei tohiks kasutada dumpingu arvutamiseks dumpinguvastaste menetluste käigus. See väide tuli tagasi lükata, sest ekspordihinna ja normaalväärtuse vahe, st dumpingu summa, peaks olema väljendatud samal alusel kui see, mida kasutavad tolliasutused mis tahes kogutava tollimaksu kindlaksmääramiseks. See on tegelikult taotluse esitaja poolt tolliasutustele deklareeritud CIF-väärtus. Seega kasutati arvutustes viimast.
(31)
Tootmiskulude arvutamisega seoses vaidlustas taotluse esitaja komisjoni lähenemisviisi, mille puhul kasutati normaalväärtuse arvutamisel sõltumatu tarnija peamise kuluartikli keskmist müügihinda seotud tarnijale sama kuluartikli eest makstud tegeliku hinna asemel. See väide tuleb tagasi lükata, sest seotud tarnija küsitud hind oli märkimisväärselt madalam kui sama tooraine eest sõltumatule tarnijale makstud hind. Seetõttu ei saa nimetatud hinda pidada turuväärtusele vastavaks hinnaks. Järelikult tuli seda kuluelementi kohandada.
(32)
Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et pakkimiskulusid ei käsitletud ekspordihindade võrdluses normaalväärtustega ühetaoliselt. Seda küsimust uuriti ja vajadusel parandati tehnilised vead.
(33)
Taotluse esitaja kommenteeris ka konkreetse tooteliigi eksporditehingute väljajätmist. Selle tooteliigi müük liidus moodustas vähem kui 5 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aset leidnud vaatlusaluse toote liitu suunatud müügist. See punkt tuli tagasi lükata lähtuvalt asjaolust, et kõnealust tooteliiki siseturul ei müüdud, samuti ei olnud esitatud ka konkreetset tootmiskulu. Kuna kõnealust tooteliiki oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud väikestes kogustes, ei peetud vajalikuks tugineda normaalväärtuse arvutamisel muude tooteliikide tootmiskuludele, tehes samal ajal toodete erinevuste puhul kohandusi.
(34)
Lisaks sellele ja nagu eespool selgitatud, eriti seoses dumpingumarginaali arvutamise kahe olulise punktiga, nimelt i) küsimusega, kas CHEM, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse (6) ja ii) individuaalse dumpingusumma arvutamisega CHEMi jaoks ühelt poolt ja KFi jaoks teiselt poolt, (7) esitas taotluse esitaja oma reageeringus lõplikule avalikustamisele üksikasjalikke kommentaare.
(35)
Seoses esimese väitega, eriti taotluse esitaja esile tõstetud teemadega oma reageeringus lõplikule avalikustamisele, on täheldatud järgmist.
(36)
Taotluse esitaja kordas oma seisukohta, et kaht eksportivat tootjat ja seotud kaubandusettevõtjat RFAI omavad ja kontrollivad tegelikult samad toetusesaajad ning seetõttu ei saa taotluse esitaja olla sõltumatu ja peab järgima taotluse esitaja omanike juhiseid. Taotluse esitaja tunnustas kõiki põhjenduses 24 loetletud elemente, kuid ei nõustunud komisjoni heakskiiduga nende suhtes, kuna need ei mõjuta asjaolu, kas CHEM, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse või mitte.
(37)
Institutsioonid lükkavad taotluse esitaja väited tagasi. Eespool loetletud kriteeriumid on eelkõige ühtse kogumina taotluse esitaja väite tagasilükkamise õigustamiseks hästi põhjendatud. Kõik põhjenduses 24 loetletud elemendid viitavad kontserni struktuurile, mille puhul kõik ettevõtted on eraldiseisvad juriidilised isikud ning mille raames KF ja CHEM täitsid eksportivate tootjate funktsiooni (tootmis- ja ekspordifunktsiooni), samal ajal kui RFAI tegutseb peamiselt kui seotud kaubandusettevõtja/importija ELis.
(38)
Teise väite osas ei ole käesoleva läbivaatamise uurimise kontekstis ilmtingimata vaja lõplikku seisukohta võtta. See arvamus tuleneb kahe põhjuse kombinatsioonist. Esiteks - isegi kui kõnealune väide heaks kiidetaks (vajaduse korral lisaks põhjenduses 29 osutatud väidete heakskiitmisele), leitaks siiski, et taotluse esitaja on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Teiseks - nagu eespool selgitatud, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.
(39)
Oma reageeringus lõplikule avalikustamisele väitis liidu tootmisharu, et läbivaatamisega seotud uurimise tulemusena peaks taotluse esitaja toodetelt tasumisele kuuluvat tollimaksumäära tõstma, sest eeldusel, et kõik taotluse esitaja väited lükatakse tagasi, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem kui kohaldatav tollimaks. Kuid kuna asjaolude muutuse püsiva laadi kohta puuduvad küllaldased tõendid, ei ole tollimaksu tõstmine ega langetamine õigustatud.
2.4. Kas asjaoludes on toimunud selline püsiv muutus, mis õigustaks tollimaksu langetamist või kaotamist: küsimuse analüüs
(40)
Vaatamata taotluse esitaja teatavate väidete heakskiitmisele, nagu eespool kirjeldatud, leitakse siiski, et ta on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Lisaks, nagu edaspidi selgitatakse, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.
(41)
Taotluse esitaja põhjendused selle kohta, miks asjaolud on püsivalt muutunud, tuginesid järgmistele punktidel.
(42)
i)
Esiteks osutas taotluse esitaja muutustele kontserni eksportmüügi struktuuris, mis koos uute kasvavate turgude uurimisega oleksid aidanud kaasa ferrosiliitsiumi kõrgemate ekspordihindade kujunemisele kõikidel eksporditurgudel, sealhulgas ka ELi turul, võrreldes esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega. Taotluse esitaja ei esitanud aga ühtegi põhjendatud tõendit äriühingute uue struktuuri, uute kasvavate turgude uurimise ja ELi turu kõrgete hindade vahelise seose väljatoomiseks. Ka uurimise tulemused ei viidanud sellise seose olemasolule. Vastupidi - kuigi ekspordihinnad olid esialgse uurimise ajal täheldatud hindadega võrreldes selgelt kõrgemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on need siiski olnud erakordselt kõikuvad. Näiteks oli ELi turul enimmüüdud mudeli kõrgeima ja madalaima tehinguhinna vahe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 100 %. Sarnast kõikumist võis täheldada ka siseturul, kuid hinnasuundumus liidu turul ei olnud võrreldav siseturu hinnasuundumusega. Sama kehtib ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud 12 kuu kohta, mida uuriti süvitsi samal ajal toimunud tagasimakseid käsitleva uurimise raames. Tõepoolest näib, et ekspordihinnad järgisid lihtsalt maailmaturu hindu.
(43)
Avalikustamise järel kasutas taotluse esitaja sarnaseid argumente. Kuid jällegi ei esitatud piisavalt tõendeid. Seetõttu leitakse, et hetkel puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja kõrgemad ekspordihinnad tuleneksid millestki muust kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud turuhindadest (eelkõige ELi turu hindadest). Teisisõnu puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja tehtud muudatused ettevõtete ekspordistruktuuris tulenesid nimetatud kõrgematest hindadest ning et seetõttu võib eeldada, et need hinnad püsivad ka tulevikus samal (või kõrgemal) tasemel. Vastupidiselt sellele, mida taotluse esitaja mõista annab (isegi lähtudes eeldusest, et uus struktuur on kontserni tegevust tõhustanud), ei tähenda see, et edaspidi on taotluse esitaja ELi suunatud ekspordi hinnad kõrged ega too kaasa dumpingut.
(44)
ii)
Teiseks märkis taotluse esitaja, et tema muudele turgudele suunatud ekspordi hinnad olid samal või isegi kõrgemal tasemel kui liitu müümise hinnad. Muude turgude paremaks varustamiseks oli tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Seega ei stimuleeriks taotluse esitaja suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamine või nende mõju vähendamine ELi suunatud ekspordi suurendamist ja/või selle hindade langetamist.
(45)
Siiski ei saa kõnealune väide viia kehtivate meetmete kaotamise või nende mõju vähendamiseni. Meenutatakse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles taotluse esitaja (ka tema enda sõnul) endiselt dumpinguga. Lisaks rõhutas ka taotluse esitaja ise, et EL on ka edaspidi tema traditsiooniline turg. Seda kinnitab fakt, et taotluse esitaja ELi müüdud kogused on endiselt märkimisväärselt suured; kui võrrelda müügimahtusid ELi tarbimisega esialgse uurimise uurimisperioodil, (8) moodustaksid need märkimisväärse turuosa (5 ja 20 % vahel, täpseid numbreid ei ole võimalik konfidentsiaalsuse huvides avalikustada).
(46)
Avalikustamise järel kordas taotluse esitaja oma seisukohta, et uued turuvõimalused tekivad pigem muudel kui ELi turgudel (Indias, Aasias ja Ameerika Ühendriikides). Samas ei esitanud taotluse esitaja oma turustrateegiate toetuseks ühtegi olulist tõendit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt eksisteerinud dumpingumarginaal, muid turge käsitlevate andmete puudumine ja eksportmüügihinna kõikumine maailmaturul on elemendid, mis kõnealust väidet ei toeta ning seepärast tuleb väide tagasi lükata.
(47)
iii)
Kolmandaks arvab taotluse esitaja, et märkimisväärse terasetoodanguga Venemaa siseturg on tema jaoks endiselt üks olulisim turg ja nõudlus samasuguse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab. Ferrosiliitsiumi siseturu- ja ekspordihinnad tõuseksid samuti palju kiiremini kui tootmiskulud. Seetõttu suurendaks taotluse esitaja müüki siseturul tõenäoliselt veelgi enam, ka sellepärast, et tema sõnul toodaks ainus teine Vene ferrosiliitsiumi tootja hiljutise omanikuvahetuse järel peamiselt suletud turu jaoks.
(48)
Isegi kui kõik need väited vastaksid tõele, on siiski kindel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tegeles taotluse esitaja märkimisväärselt kõrge marginaaliga dumpinguga ja tema hinnad kõikusid. Lisaks, nagu eespool selgitatud, ei viita taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi müüdud kogused sugugi sellele, et ta oleks turult eemale tõmbunud või kavatseks seda lähitulevikus teha.
(49)
Oma kommentaarides avalikustamise kohta kinnitas taotluse esitaja, et ainus põhjendus, mille komisjon siseturul aset leidva kasvava nõudluse asjakohasuse eitamiseks avalikustamises esitas, oleks tuvastatud dumpingumarginaali olulisus. Lisaks nentis taotluse esitaja, et kuigi komisjon tunnistas mitut Venemaa turuga seotud olulist punkti, ei suuda ta siiski esitatud argumentidest adekvaatset järeldust teha.
(50)
Need süüdistustega ei saa nõustuda. Esiteks räägivad lisaks tuvastatud dumpingule nimetatud argumendi vastu ka tuvastatud müügimahud. Teiseks märgivad institutsioonid, et komisjon ei andnud oma kinnitust ning toetamaks väidet, et nõudlus vaatlusaluse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab ja et kontserni ekspordihinnad tõusevad palju kiiremini kui tootmiskulud, ei esitatud piisaval hulgal sõltumatuid andmeid.
(51)
iv)
Neljandaks tõi taotluse esitaja esile, et tema Venemaal asuvad ferrosiliitsiumi tootmiskohad olid juba aastaid töötanud täisvõimsusega, et ta ei kavatsenud lähitulevikus ferrosiliitsiumi tootmise üldist võimsust suurendada ja et ei ole mingit alust väita vastupidist.
(52)
Küll aga täheldati 2009. aasta finantskriisi järel võimsuse olulist taastumist ja taotluse esitaja teatas võimsuse suurendamisest 10-20 % võrra (pakutud vahemik konfidentsiaalsuse huvides) 2009. aasta finantskriisile eelnenud perioodiga võrreldes.
(53)
Avalikustamise järel arvas taotluse esitaja, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi-järgse tootmisvõimsuse võrdlemine vaatlusperioodiga ei olnud kohane, sest taotluse esitaja oleks 2009. aasta finantskriisi ette näinud ja tootmisvõimsust seetõttu vähendanud. Selle väitega ei saa nõustuda: võib täheldada teatatud võimsuste suurenemist 10-20 % võrra võrreldes aastaga 2007, mitte aastaga 2009, mil võimsused olid madalaimal tasemel. Lisaks ei saanud 2009. aasta finantskriis mõjutada taotluse esitaja 2007. aasta tootmisvõimsust.
2.5. Järeldus: muutunud asjaolude püsiva laadi kohta ei ole piisavalt tõendeid
(54)
Taotluse esitaja muutunud asjaolude püsiva laadiga seotud väidete analüüsimine viis, nagu eespool kokkuvõtlikult esitatud, järelduseni, mille kohaselt mis tahes muutunud asjaolu ei ole püsivat laadi. Taotluse esitaja ekspordihindade ja seetõttu ka tema dumpingumarginaali kõikumine tõenäoliselt jätkub, järgides eelkõige maailmaturu hindade arengut. Kuigi taotluse esitaja on näidanud teatavaid muutunud asjaolusid, ei saa neid seega käsitada piisavana selle tõestamiseks, et taotluse esitaja hinnakujundus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on püsivat laadi. Seega järeldatakse, et käesoleval hetkel oleks tollimaksu langetamine enneaegne ja seetõttu põhjendamatu.
3. KOHUSTUSED
(55)
Taotluse esitaja pakkus koos seotud importijaga välja hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.
(56)
Uurimine kinnitas, et toote hind on äärmiselt kõikuv. Nagu põhjenduses 42 juba mainitud, leiti, et taotluse esitaja müügihinnad liidus varieerusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. Seega ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuste jaoks sobivaks. Kuigi eksportija pakkus välja indekseerimismehhanismi, ei olnud võimalik luua seost lõpptoote hinnakõikumise ja pakutud indekseerimisallika vahel, eelkõige kuna see oli ühtlasi seotud lõpptootega ning viitas hindadele, mida oli mõjutanud dumpinguhinnaga import. Seega ei peetud pakutud indekseerimist asjakohaseks.
(57)
Ettevõttepõhistesse riskide osas otsustati, et kontserni keeruka struktuuri tõttu on ristkompenseerimise oht väga suur: ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote võidakse müüa väljaspool liitu asuva kaubandusettevõtja kaudu muusse seotud kolmandas riigis asuvasse filiaali ning seejärel liitu edasi müüa.
(58)
Viimaks - kuna toode eksisteerib eri kvaliteediga osadena ning seda imporditakse peamiselt pakkimata kujul, ei ole tolliasutustel võimalik toote keemilist spetsifikatsiooni määrata (toote suhtes võidakse kohaldada erinevaid minimaalseid impordihindu) iga tehingut eraldi analüüsimata, mistõttu kontrollimine oleks väga töömahukas, et mitte öelda ebapraktiline.
(59)
Seetõttu lükati pakutud kohustus tagasi.
4. LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE
(60)
Pidades silmas dumpingu järeldusi ja muutunud asjaolude tõestatud püsivat laadi, järeldatakse, et ettevõtte JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõtte JSC Kuznetsk Ferroalloy Works suhtes peaks jätkuvalt kehtima algmääruses täpsustatud tollimaksumäär, st 22,7 %,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, ilma kehtivat dumpinguvastase tollimaksu määra muutmata.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. jaanuar 2012