ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
KOMISJONI OTSUS,
23. mai 2012,
millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes
(2012/278/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 14,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on kehtestanud määrusega (EL) nr 115/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatavate Indiast (edaspidi „India” või „asjaomane riik”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
(2)
Menetlus algatati 13. mail 2011. aastal (3) pärast seda, kui organisatsioon European Industrial Fasteners Institute (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 31. märtsil 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kogutoodangust.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 21, hõlmas subsiidiumit ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2010 kuni 31. märtsini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitasid mitmed huvitatud osapooled kirjalikud esildised, milles nad teatasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Osapooltele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Osapoolte suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(6)
Seejärel teavitati kõiki osapooli olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ja vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplik teatavakstegemine”). Kõigile osapooltele anti aega, et nad saaksid esitada märkusi lõplike järelduste teatavakstegemise kohta.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(7)
Pärast lõplikku teatavakstegemist kordas üks osapool oma märkusi ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23 esitatud vaatlusaluse toote ja sarnase toote määratluse kohta ning väitis, et teatud tooteliigid tuleks kõnealuse uurimisega seotud tootevalikust välja jätta.
(8)
Uurimise tulemusena on siiski kinnitust leidnud, et vaatlusaluse toote ja sarnase toote kirjeldus hõlmab erinevaid tooteliike ja neil on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutus ning seega kuuluvad need samasse tootekategooriasse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(9)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22 ja 23.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(10)
Ajutise määruse põhjenduses 24 viidati järgmistele kavadele, mille raames väidetavalt antakse subsiidiume:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS);
b)
eellubade kava (AAS);
c)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
d)
ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOUS);
e)
Focus Product kava (Focus Product Scheme - FP-kava);
f)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - ECS);
g)
elektriaktsiisist vabastamise kava.
(11)
Liidu tootmisharu tõstatas küsimuse, kas komisjonil võib olla jäänud hulk subsideerimiskavu arvesse võtmata, ning leidis seepärast, et India tootjate saadud subsiidiume oli alahinnatud.
(12)
Vastusena sellele tuleb märkida, et kaebus hõlmas suurt arvu riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu, mis lisati India eksportivatele tootjatele esitatavasse küsimustikku ja mida komisjon uuris. Siiski leiti vaid eespool põhjenduses 10 loetletud kavade puhul, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad olid saanud subsiidiume.
(13)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24-27.
(14)
Focus Product kava ja elektriaktsiisist vabastamise kava käsitlevate järelduste kohta ei esitatud ühtki märkust. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS), eellubade kava (AAS), kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS) ja ekspordi krediteerimise kava (ECS) kohta esitasid eksportivad tootjad üksikasjalikud märkused. Enamiku subsiidiumisummade arvutamist käsitlevate märkuste ja teatud märkuste tulemusena tehti kõnealustesse arvutustesse väikesed kohandused. Need märkused ei mõjutanud siiski eespool nimetatud kavade kohta tehtud üldjäreldusi ja seega kiidetakse need heaks. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS) kohta esitati samuti märkused. Võttes arvesse ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta tehtud märkuste mõju vastavalt põhjendustes 13-19 esitatud kokkuvõttele, ei ole vaja täpsemalt korrata eespool nimetatud nelja kava kohta esitatud märkusi.
3.2. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
3.2.1. Üldtingimused
(15)
Vastavalt ajutise määruse punktile 3.5 tuleks meenutada, et otsustava ekspordisuunitlusega üksuse (EOU) kohustusena, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kavas 2009-2014, tuleb saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (viis aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus. Põhimõtteliselt võib kõik äriühingud, mis kohustuvad eksportima kogu oma toodangu või kõik teenused, asutada ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaselt. Vastutasuks saavad EOU-staatuses olevad äriühingud õiguse mitmesugusteks soodustusteks, mis on loetletud ajutise määruse põhjenduses 71. Need soodustused kujutavad endast algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohast India valitsuse rahalist toetust ja nad toovad ekspordisuunitlusega üksustele kasu. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavatena.
(16)
Ajutise määruse kohaselt ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktides h ja i ning II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Õigupoolest ei olnud võimalik kinnitada, et India valitsusel oleks olemas kontrollisüsteem või -menetlus, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes on kasutatud eksporditud toote tootmisel impordi- ja/või müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust teenida netotulu välisvaluutas, mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet.
(17)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei ole esitatud ühtki sisulist vastuväidet eespool kirjeldatud ekspordisuunitlusega üksuste kava olemuse kohta, eelkõige seoses tõhusa kontrollisüsteemi puudumise ja selle tasakaalustatavusega. Seega kinnitatakse ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta ajutise määruse põhjendustes 78-81 esitatud järeldused.
3.2.2. Äriühingu Viraj Profiles Limited märkused
(18)
Ainuke valimisse kuuluv ekspordisuunitlusega üksus oli Viraj Profiles Limited (edaspidi „Viraj”). Nimetatud tootja puhul esialgses etapis kindlaksmääratud subsiidiumimäär oli 2,73 %, sellal kui subsiidiumi kogumäär oli 3,2 %. Viraj osa Indiast liitu suunatud ekspordis oli 87 %.
(19)
Viraj esitas kõnealuse kava kohta üksikasjalikke märkusi vastavalt ajutise määruse põhjendusele 77. Asjaomane eksportiv tootja väitis, et kava kohaselt arvestatud subsiidium ei ole kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1, mille kohaselt ei tohi tasakaalustava tollimaksu summa ületada äriühingu poolt tegelikult saadud tasakaalustatavate subsiidiumide summat. Tootja väitis, et seetõttu on subsiidiumi kogumäär kõnealuse äriühingu puhul väiksem kui 2 %, st väiksem kui miinimummäär. Äriühing esitas oma väite tõenduseks üksikasjalikud raamatupidamisandmed.
(20)
Väidet analüüsiti nõuetekohaselt. Viraj poolt vastavates märkustes esitatud üksikasjalikke raamatupidamisandmeid on võimalik seostada kontrollkäigu ajal kontrollitud raamatupidamisandmetega ja nendest andmetest nähtub, et äriühingu poolt uurimisperioodil saadud tasakaalustavat tulu on üle hinnatud. Seetõttu on Viraj puhul rakendatav tasakaalustav tollimaks uuesti arvutatud.
(21)
Seega arvutati uuesti Viraj puhul rakendatav ekspordisuunitlusega üksuse kava kohane subsiidiumimäär ja selleks kehtestati 0,44 %. Võttes arvesse kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS) puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (uute arvutuste kohaselt 0,05 %), ekspordi krediteerimise kava (ECS) puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (uute arvutuste kohaselt 0,12 %) ja elektriaktsiisist vabastamise kava puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (0,09 %), kehtestati Viraj subsiidiumi kogumääraks 0,7 %, mis on väiksem kui miinimummäär.
3.2.3. Liidu tootmisharu märkused lõpliku teatavakstegemise kohta
(22)
Pärast lõplikku teatavakstegemist esitas liidu tootmisharu märkused ja väitis, et Viraj poolt saadud ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaste soodustuste osas tehtud ümberarvestused olid põhjendamatud ja väärad. Liidu tootmisharu väitis, et komisjoni analüüs oli mittetäielik ja vastuolus viisiga, kuidas institutsioonidel on tavaks kõnealust kava tasakaalustada, ning selles ei võetud arvesse teisi võimalikke stsenaariume, mille puhul Viraj oleks võinud alusetult ära kasutada tollimaksust vabastatud importi. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Viraj poolt viivitusega esitatud mittekonfidentsiaalsed märkused ajutise teatavakstegemise kohta kahjustasid tõsiselt liidu tootmisharu õigust kaitsele.
(23)
Viraj subsiidiumimarginaali ümberarvestamise osas tuleks täpsustada, et kõnealune eksportiv tootja oli osutanud sellele, et kehtestatud ajutine tasakaalustav tollimaks ületas tegelikult saadud tasakaalustavate subsiidiumide summa. Äriühing viitas õigupoolest sellele, et võimalikku saamata jäänud tollimaksu oli ajutiselt üle hinnatud ja seetõttu oli seda vaja lõpliku arvutamise puhul korrigeerida. Algmääruse artikli 3 sätetega oleks olnud vastuolus tasakaalustada teatud rahalised toetused, mille puhul ei ole selgelt ja vaieldamatult võimalik täheldada, et need tooksid kasu kõnealusele äriühingule. Teatud tehingute puhul arvatakse siiski, et nimetatud kava raames on asjaomasele äriühingule antud teatavaid subsiidiume, mis tuleks tasakaalustada. Selline lähenemisviis vastab täielikult viisile, kuidas institutsioonid on varem kõnealust kava tasakaalustanud. Sellest lähtuvalt vastab ekspordisuunitlusega üksuste kava kohase subsiidiumimarginaali läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 15 lõikele 1.
(24)
Mis puutub liidu tootmisharu kaitseõiguse väidetavasse rikkumisse, siis tuleks märkida, et Viraj esitatud märkused ekspordisuunitlusega üksuste kava kohase subsiidiumi arvutamise kohta lisati kahte avalikku dokumenti, mis esitati enne ajutiste meetmete rakendamist, ning samuti kahte hilisemasse avalikku dokumenti. Esimene ja kõigu olulisem märkus kõnealuse teema kohta, mille tulemusena komisjon analüüsis seda küsimust põhjalikult ja lõpuks hindas ümber oma seisukoha, esitati 2011. aasta detsembris ja sellele viidatakse juba ajutise määruse põhjenduses 77. Huvitatud osapooled lisasid kõik eespool nimetatud dokumendid viivitamata uurimistoimikusse. Viraj märkustes ajutise teatavakstegemise kohta esitatakse lihtsalt äriühingu eelmistes märkustes avaldatud seisukoha kokkuvõte. Ehkki Viraj esitas oma ajutist teatavakstegemist käsitlevate märkuste avaliku versiooni tõepoolest hilinenult, tegi komisjon selle kohe kättesaadavaks liidu tootmisharule, kellele anti lisaaega märkuste esitamiseks kõnealuse teema kohta.
(25)
Eespool nimetatud kaalutlustest lähtuvalt tuli liidu tootmisharu väited tagasi lükata.
3.2.4. Muud subsiidiumiga seotud küsimused
(26)
Samuti esitati märkused koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate puhul kehtestatud subsiidiumimarginaali arvutamise ja subsiidiumi jääkmarginaali arvutamise kohta. Peale selle nõudis ainsana individuaalset uurimist taotlenud eksportiv tootja, et tema taotlusele vastataks. Võttes arvesse allpool toodud põhjuslike seoste alusel tehtud järeldusi, ei ole kõnealustes küsimustes vaja esitada lõplikku seisukohta.
4. LIIDU TOOTMISHARU
(27)
Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 120-123.
5. KAHJU
5.1. Sissejuhatavad märkused ja liidu tarbimine
(28)
Kuna liidu tarbimise kohta esialgseid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 124-130.
5.2. Import asjaomasest riigist
(29)
Üks osapool väitis, et Indiast tuleva impordi hindade kujunemise esialgne analüüs ja keskmistel hindadel põhinev hindade allalöömine olid eksitavad, kuna väidetavalt ei võetud arvesse iga-aastast tootevaliku muutumist vaatlusalusel perioodil.
(30)
Kõnealuses seoses tasub märkida, et hinnateave tooteliikide kaupa on kättesaadav ainult uurimisperioodi kohta, mille jooksul eksportivatel tootjatel ja liidu tootjatel palutakse esitada üksikasjalik tehingute loetelu ühe osana küsimustikus antud vastustest. Kuna vaatlusaluse perioodi puhul puuduvad andmed vastavate tooteliikide hindade kohta muudel aastatel, saab impordihindade kujunemise kohta teha täpsema analüüsi üksnes keskmiste hindade põhjal. Samuti tuleks märkida, et kõnealune osapool ei esitanud ühtki põhjendust selle kohta, miks peaks impordihindade kujunemise analüüsi pidama eksitavaks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(31)
Hindade allalöömise osas tuleks meenutada, et nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 134, võrreldi uurimisperioodil toimunud hindade allalöömise analüüsimiseks tooteliigiti kaalutud keskmisi müügihindu, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidu turul sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele), vastavate Indiast pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal ning mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(32)
Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 135 tehti selline hinnavõrdlus tooteliigiti samal kaubandustasandil toimunud tehingute osas. Seetõttu lükati kõnealuse osapoole hindade allalöömist käsitlev väide tagasi.
(33)
Kuna asjaomasest riigist pärit impordi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 131-135.
5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.3.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(34)
Üks osapool väitis, et ajutises määruses tehtud analüüs, mis käsitles liidu tootmisharu tootmise vähenemist, oli eksitav ja et tootmismahtude vähenemist peaks vaatlema liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsuse taustal, mis oli vaatlusalusel perioodil samuti languses.
(35)
Uurimise põhjal selgus, et tootmise vähenemine langes kokku müügi vähenemise ja varude suurenemisega. Kõnealusest olukorrast tingituna sulgesid mitmed liidu tootjad mõned oma tooteliinid, mis seletab tootmisvõimsuse rakendamise vähenemist. Seetõttu lükati nimetatud osapoole väide tagasi.
(36)
Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137 ja 138.
5.3.2. Müügimaht ja turuosa
(37)
Kuna liidu tootmisharu müügimahtude ja turuosa arengute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 139.
5.3.3. Kasv
(38)
Kuna kasvu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 140.
5.3.4. Tööhõive
(39)
Kuna tööhõive kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141 ja 142.
5.3.5. Liidu keskmine ühikuhind
(40)
Kuna liidu keskmiste ühikuhindade kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143 ja 144.
5.3.6. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(41)
Kuna kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute, investeeringutasuvuse ja kapitali kaasamise võime kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145-148.
5.3.7. Varud
(42)
Üks osapool palus komisjonil esitada varude hulga muutumise tegelikud näitajad indekseeritute asemel, väites, et indekseerimine ei võimalda esitada veenvaid märkusi ega hinnata varude hulka protsendina liidu tootmisharu müügist.
(43)
Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 127 esitatud selgitusele pidid teatud mikromajanduslikud näitajad, sealhulgas varud, olema indekseeritud konfidentsiaalsusnõuete tõttu. Igal juhul annavad ajutise määruse tabelis 10 esitatud indekseeritud lõppvarud piisava ettekujutuse varude muutuste kohta vaatlusalusel perioodil. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(44)
Kuna varude kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 149.
5.3.8. Subsiidiumimarginaali suurus
(45)
Tuletame meelde, et suurima India eksportiva tootja puhul, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India ekspordist Euroopa Liitu, leiti, et ta ei saanud subsiidiumi. Seetõttu moodustas subsideeritud import 13 % Indiast pärit vaatlusaluse toote koguimpordist Euroopa Liitu. Võttes arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, saab tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
5.3.9. Järeldus kahju kohta
(46)
Uurimine kinnitas, et enamik kahjunäitajaid oli vaatlusaluse perioodi vältel languses. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 151-153, milles järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(47)
Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 ja artikli 8 lõikele 6 uuriti, kas Indiast pärit subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Tagamaks, et muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei omistataks subsideeritud impordile, uuriti lisaks subsideeritud impordile ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal liidu tootmisharule kahju põhjustada.
(48)
Vastavalt põhjendustes 18-21 esitatud selgitustele leiti India suurima eksportiva tootja puhul, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India koguekspordist Euroopa Liitu, subsiidiumimarginaal olevat de minimis tasemel vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, ning seetõttu leiti, et nimetatud eksportiv tootja ei saanud subsiidiumi kõnealuse uurimise tähenduses. Seega subsideeriti uurimisperioodil vaid 13 % Indiast pärit vaatlusaluse toote ekspordist Euroopa Liitu. Selle subsideeritud impordi turuosa oli uurimisperioodil 2 %.
6.2. Subsideeritud impordi mõju
(49)
Uurimise tulemusena selgus, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes samal ajal 14 % ja turuosa 21 %.
(50)
Subsideeritud impordi keskmine hind lõi alla liidu tootmisharu keskmise hinna liidu turul. Kuid siiski oli liidu tootmisharu hind umbes 12 % kõrgem kui sellel India äriühingul, kelle puhul subsiidiumi ei leitud.
(51)
Eelöeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et Indiast pärit piiratud subsideeritud impordi maht, mille hind oli kõrgem kui subsideerimata impordil, võis liidu tootmisharu olukorda halvendada ainult väga vähesel määral, kui üldse.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Subsideerimata import Indiast
(52)
Indiast pärit impordi üldkogus suurenes vaatlusalusel perioodil 65 % ning kasvatas selle turuosa 12,1 %-lt 18,3 %-ni. Siiski, nagu eespool märgiti, moodustas subsideerimata import uurimisperioodil 87 % kogu Indiast pärit ekspordikogusest, mis vastas uurimisperioodil 15 % suurusele turuosale, ning sellele vastandus Indiast pärit subsideeritud impordi 2 % turuosa samal perioodil.
(53)
Indiast pärit impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 % ning jäid alati madalamaks kui impordihinnad mujalt maailmast ja liidu tootmisharu müügihinnad. On siiski märkimisväärne, et (nagu selgitatud põhjenduses 50) subsideerimata impordi keskmised hinnad lõid liidu tootmisharu hindu rohkem alla kui subsideeritud import.
6.3.2. Import muudest kolmandatest riikidest
(54)
Kuna puuduvad märkused impordi kohta muudest kolmandatest riikidest, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 161-165.
6.3.3. Majanduskriis
(55)
Kuna puuduvad märkused majanduskriisi mõju kohta liidu tootmisharu poolt kantud kahjule, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 166-169.
6.3.4. Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevus
(56)
Kuna puuduvad märkused valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevuse kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 170.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(57)
Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Indiast pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa. Samuti leiti, et kõnealune import lõi pidevalt alla liidu tootmisharu hinnad liidu turul.
(58)
Kuid võttes arvesse, et suurima India eksportiva tootja, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % Indiast pärit ekspordist Euroopa Liitu, toodangut ei subsideeritud, järeldati siiski, et põhjuslikku seost subsideeritud impordi (mis moodustas vaid 13 % kogu Indiast pärit impordist) ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel ei saa piisaval määral tõendada. Ei saa väita, et Indiast pärit subsideeritud eksport, võttes arvesse selle piiratud kogust ja väga piiratud turuosa (2 %) ning asjaolu, et selle hinnad olid keskmiselt 12 % kõrgemad kui subsideerimata impordil, oleks põhjustanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
(59)
Analüüsides muid teadaolevaid asjaolusid, mis võisid tekitada kahju liidu tootmisharule, sealhulgas subsideerimata importi, importi muudest kolmandatest riikidest, majanduskriisi ja valimisse kaasatud liidu tootmisharu ekspordi tulemusi, selgus, et liidu tootmisharule osaks saanud kahju põhjuseks on ilmselt Indiast pärit subsideerimata impordi mõju, mis moodustas 87 % kogu India ekspordist liitu uurimisperioodil ning mille hinnad oli märkimisväärselt madalamad kui subsideeritud impordil.
7. SUBSIIDIUMIVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE
(60)
Olulise põhjusliku seose puudumisel subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel järeldatakse, et tasakaalustavad meetmed ei ole vajalikud ja seetõttu tuleks käesolev subsiidiumivastane menetlus vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 2 lõpetada.
(61)
Kaebuse esitajat ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Saadud märkused ei muutnud järeldust, et käesolev subsiidiumivastane menetlus tuleb lõpetada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 115/2012 alusel teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 23. mai 2012