PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 203/2012
ze dne 8. března 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro ekologickou produkci vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec, čl. 21 odst. 2, čl. 22 odst. 1, čl. 38 písm. a) a článek 40 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména hlava III kapitola 4 uvedeného nařízení, stanoví základní požadavky týkající se ekologické produkce zpracovaných potravin. Prováděcí pravidla k těmto základním požadavkům jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by mělo obsahovat zvláštní ustanovení pro ekologickou produkci vína. Tato ustanovení by se měla vztahovat na produkty odvětví vína podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (3).
(3)
Zpracování ekologického vína vyžaduje používání některých produktů a látek jako přísad nebo pomocných technických látek za přesně stanovených podmínek. Za tímto účelem a na základě doporučení studie vypracované v rámci Unie „Ekologické vinařství a výroba vína: vývoj technologií vhodných pro spotřebitele a životní prostředí za účelem zlepšení jakosti ekologického vína a právního rámce založeného na vědeckých poznatcích“ („Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework“), známé rovněž jako „ORWINE“ (4), by podle článku 21 nařízení (ES) č. 834/2007 používání takových produktů a látek mělo být povoleno.
(4)
Některé produkty a látky používané jako přísady a pomocné technické látky pro enologické postupy podle nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (5), se získávají ze surovin zemědělského původu. V takovém případě mohou být suroviny dostupné na trhu v ekologické podobě. Na podporu rozvoje poptávky po těchto surovinách na trhu je třeba zvýhodnit používání přísad a pomocných technických látek získaných z ekologicky vypěstovaných surovin.
(5)
Postupy a techniky pro produkci vína jsou na úrovni EU stanoveny v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v jeho prováděcích pravidlech uvedených v nařízení (ES) č. 606/2009 a v nařízení Komise (ES) č. 607/2009 ze dne 14. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (6). Používání těchto postupů a technik v ekologické produkci vína nemusí být v souladu s cíli a zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména se zvláštními zásadami, které se vztahují na zpracování ekologických potravin, uvedenými v článku 6 nařízení (ES) č. 834/2007. Pro některé enologické postupy a procesy je proto třeba stanovit zvláštní omezení.
(6)
V produkci vína se uplatňují i některé jiné postupy, které se hojně používají při zpracování potravin a které rovněž mohou částečně ovlivňovat některé základní charakteristické znaky ekologických produktů a tím i jejich pravou povahu, ale v současnosti neexistují žádné jiné techniky, které by je nahradily. To platí o tepelném ošetření, filtraci, a používání iontoměničových pryskyřic. Tyto postupy by tudíž měly být pro producenty ekologického vína dostupné, jejich používání je však třeba omezit. Je třeba počítat s možností, že ve vhodném okamžiku bude nutno tepelné ošetření, iontové měniče a reverzní osmózu podrobit novému zkoumání.
(7)
Enologické postupy a procesy, které mohou být, pokud jde o pravou povahu ekologických produktů, zavádějící, je třeba z produkce ekologického vína vyloučit. To platí o zahušťování chladem, dealkoholizaci, odsíření fyzikálními metodami, elektrodialýze a používání katexů, neboť tyto enologické postupy významným způsobem mění skladbu produktu do té míry, že mohou být zavádějící, pokud jde o pravou povahu ekologického vína. Ze stejných důvodů, pokud jde o pravou povahu ekologického vína, může být zavádějící i používání nebo přidávání některých látek. Je proto vhodné stanovit, že tyto látky by se neměly při ekologických enologických postupech, ošetření a postupech používat nebo přidávat.
(8)
Pokud jde konkrétně o siřičitany, ze studie ORWINE vyplývá, že producenti ekologického vína v Unii již ve vínech vyrobených z ekologických hroznů snížení úrovně oxidu siřičitého v porovnání s maximálním obsahem oxidu siřičitého povoleným pro neekologická vína dosáhli. Je proto třeba stanovit pro ekologická vína vlastní maximální obsah síry, který by měl být nižší než hodnota povolená pro neekologická vína. Potřebná množství oxidu siřičitého závisí na různých kategoriích vína a na některých přirozených vlastnostech vína, zejména na obsahu cukru, který je třeba brát v úvahu při stanovování konkrétních maximálních úrovní oxidu siřičitého pro ekologická vína. Extrémní povětrnostní podmínky však mohou v některých vinařských oblastech způsobit obtíže, takže pro dosažení stability konečného produktu v daném roce bude nutné použít doplňkové hodnoty siřičitanů. Proto pokud jsou tyto podmínky splněny, je třeba umožnit zvýšení maximálního obsahu oxidu siřičitého.
(9)
Víno je produkt s dlouhou trvanlivostí a některá vína se před uvedením na trh tradičně skladují po několik let v sudech nebo nádržích. Podle nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (7) a na omezenou dobu podle nařízení (ES) č. 889/2008 by při dodržení požadavků na označování podle uvedeného nařízení mělo být povoleno tato vína uvádět na trh do vyčerpání zásob.
(10)
Některá ze skladovaných vín již byla vyrobena postupy podle pravidel pro produkci ekologického vína stanovených v tomto nařízení. Pokud je možné to prokázat, mělo by být povoleno používání loga Společenství pro ekologickou produkci podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, od 1. července 2010 nazývaného „logo EU pro ekologickou produkci“, s cílem umožnit řádné srovnání a soutěž mezi ekologickými víny vyrobenými předtím i poté, kdy toto nařízení vstoupí v platnost. V opačném případě by víno mělo být označeno pouze jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“ bez označení logem EU pro ekologickou produkci, pokud je vyrobeno v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 a s nařízením (ES) č. 889/2008 předtím, než bylo změněno tímto nařízením.
(11)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
Hlava II se mění takto:
a)
V čl. 27 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin s výjimkou produktů odvětví vína, na které se vztahují ustanovení kapitoly 3a, používat pouze tyto látky:“;
b)
vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 3a
Zvláštní pravidla pro výrobu vína
Článek 29b
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla ekologické produkce produktů odvětví vína podle čl. 1 odst. 1 písm. l) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (8).
2. Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (9) a (ES) č. 607/2009 (10) se použijí, nestanoví-li tato kapitola výslovně jinak.
Článek 29c
Použití některých produktů a látek
1. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 se produkty odvětví vína vyrábějí z ekologických surovin.
2. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při výrobě produktů odvětví vína, a to i v průběhu procesů a enologických postupů, použít pouze produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení při splnění zvláštních podmínek a omezení stanovených v nařízení (ES) č. 1234/2007 a nařízení (ES) č. 606/2009, a zejména v příloze I A uvedeného nařízení.
3. Použijí se produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení a označené hvězdičkou, získané z ekologických surovin, jsou-li k dispozici.
Článek 29d
Enologické postupy a omezení
1. Aniž je dotčen článek 29c a zvláštní zákazy a omezení uvedené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, jsou povoleny pouze enologické postupy, procesy a ošetření, včetně omezení stanovených v článku 120c a 120d nařízení (ES) č. 1234/2007 a v článku 3, v článcích 5 až 9 a 11 až 14 nařízení (ES) č. 606/2009 a v jejich přílohách, použité před dnem 1. srpna 2010.
2. Zakazuje se použití těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
částečné zahuštění chladem uvedené v příloze XVa části B bodě 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
odsíření fyzikálními metodami uvedené v bodě 8 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
ošetření elektrodialýzou k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 36 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
d)
částečná dealkoholizace vína uvedená v bodě 40 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
e)
ošetření katexem k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 43 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009.
3. Použití následujících enologických postupů, procesů a ošetření je povoleno za těchto podmínek:
a)
při tepelném ošetření podle bodu 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí teplota překročit 70 °C;
b)
při odstřeďování a filtraci s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich podle bodu 3 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí být velikost pórů menší než 0,2 μm.
4. Za účelem případného vyloučení nebo omezení Komise před 1. srpnem 2015 přezkoumá používání těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
tepelného ošetření uvedeného v bodě 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
b)
užití iontoměničových pryskyřic uvedeného v bodě 20 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
reverzní osmózy podle části B bodu 1 písm. b) 1 přílohy XVa nařízení (ES) č. 1234/2007.
5. Veškeré změny zavedené po 1. srpnu 2010, pokud jde o enologické postupy, procesy a ošetření uvedené v nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo nařízení (ES) č. 606/2009, mohou být v ekologické produkci vína použity teprve po přijetí opatření nutných pro provádění pravidel produkce stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 a podle potřeby i postupu hodnocení podle článku 21 uvedeného nařízení.
c)
Článek 47 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
použití oxidu siřičitého o maximálním obsahu stanoveném podle přílohy I B nařízení (ES) č. 606/2009, jestliže výjimečné klimatické podmínky daného roku sklizně poškodí zdravotní stav ekologických hroznů v konkrétní zeměpisné oblasti v důsledku závažného napadení bakteriemi nebo houbami, což nutí vinaře k získání srovnatelného konečného produktu použít větší množství oxidu siřičitého než v předchozích letech.“;
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Po udělení souhlasu příslušným orgánem si jednotlivé hospodářské subjekty uchovávají osvědčení o uplatnění výše uvedených výjimek. Členské státy informují ostatní členské státy a Komisi o výjimkách, které udělily podle prvního pododstavce písm. c) a e).“
2)
Hlava V se mění takto:
a)
V čl. 94 odst. 1 se doplňuje nové písmeno d), které zní:
„d)
do 1 měsíce od jejich schválení výjimky povolené členskými státy podle čl. 47 prvního pododstavce písm. c) a e).“;
b)
V článku 95 se odstavec 10a nahrazuje tímto:
„10a Pokud jde o produkty odvětví vína, přechodné období uvedené v odstavci 8 uplyne dne 31. července 2012.
Zásoby vína vyprodukovaného do 31. července 2012 v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 nebo s nařízením (ES) č. 834/2007 mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob a při splnění těchto požadavků na označování:
a)
logo Společenství pro ekologickou produkci uvedené v čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, ode dne 1. července 2010 nazývané „logo EU pro ekologickou produkci“, lze použít za předpokladu, že při výrobě vína je dodržen postup podle hlavy II kapitoly 3a tohoto nařízení;
b)
hospodářské subjekty používající „logo EU pro ekologickou produkci“ uchovávají doklady po dobu nejméně 5 let po uvedení vína získaného z ekologických hroznů na trh, včetně dokladů o odpovídajícím množství vína v litrech podle kategorie vína v daném roce;
c)
pokud doklady uvedené v písmeni b) tohoto odstavce nejsou k dispozici, může být takové víno označeno jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“, jestliže splňuje požadavky tohoto nařízení s výjimkou požadavků uvedených v hlavě II kapitole 3a uvedeného nařízení;
d)
víno označené jako „víno získané z ekologických hroznů“ nemůže nést označení logo EU pro organickou produkci.“
3)
Vkládá se nová příloha VIIIa, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. srpna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 203/2012,
8. märts 2012,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses maheveini tootmise üksikasjalike eeskirjadega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 3 teist lõiku, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 1, artikli 38 punkti a ning artiklit 40,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 834/2007, eelkõige selle III jaotise 4. peatükis, on sätestatud töödeldud toidu mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad kõnealuste põhinõuete rakendamiseks on kehtestatud komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (2).
(2)
Määruses (EÜ) nr 889/2008 tuleks esitada maheveini tootmise erieeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada veinisektori toodetele, millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (3).
(3)
Maheveini töötlemisel on vaja täpselt määratletud tingimustel kasutada teatavaid tooteid ja aineid, nagu lisaained või töötlemise abiained. Selleks, ja toetudes kogu Euroopa Liitu hõlmava uuringu „Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework” („Mahepõllumajanduslik viinamarjakasvatus ja veinivalmistamine: keskkonna- ja tarbijasõbraliku tehnoloogia väljatöötamine maheveini kvaliteedi parandamiseks ning teadusel põhineva õigusraamistiku jaoks”, tuntud ka lühinimetuse ORWINE all) (4) alusel esitatud soovitustele, tuleks määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 21 kohaselt lubada selliste toodete ja ainete kasutamine.
(4)
Teatavaid tooteid ja aineid, mida veinivalmistustavade kohaselt kasutatakse lisaainetena ja töötlemise abiainetena vastavalt komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega, (5) saadakse põllumajanduslikust toorainest. Sellisel juhul võivad toorained turul olla mahepõllumajanduslikul kujul. Kõnealuste toorainete turunõudluse suurendamiseks tuleks eelistada mahepõllumajanduslikust toorainest saadud lisaainete ja töötlemise abiainete kasutamist.
(5)
ELi tasandil on veinitootmise tavad ja meetodid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ja selle rakenduseeskirjad määrusega (EÜ) nr 606/2009 ning komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (6). Kõnealuste tavade ja meetodite kasutamine maheveini valmistamisel ei tarvitse olla kooskõlas eesmärkide ja põhimõtetega, mis on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 834/2007, ja eelkõige mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes kohaldatavate konkreetsete põhimõtetega, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 6. Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed kitsendused ja piirangud teatavate veinivalmistamise tavade ja meetodite kasutamisele.
(6)
Teatavad muud tavad, mida laialdaselt kasutatakse toidu töötlemisel, on kättesaadavad ka veinivalmistamise puhul, ja neil võib olla ka mingi mõju teatavatele olulistele mahetoodete omadustele ja seega nende tegelikule olemusele, kuid praegu ei ole kättesaadavaid alternatiivmeetodeid nende asendamiseks. See kehtib kuumtöötlemise, filtrimise, pöördosmoosi ja ioonivahetusvaikude kasutamise kohta. Seepärast peaksid need töötlusviisid olema maheveinide valmistajatele kättesaadavad, kuid nende kasutamine peaks olema piiratud. Tuleks ette näha võimalus vaadata sobival ajal läbi kuumtöötlemise, ioonivahetusvaikude ja pöördosmoosise kasutamine.
(7)
Maheveini valmistamisel tuleks välistada sellised veinivalmistamise tavad ja meetodid, mis võiksid olla toote tegeliku laadi suhtes eksitavad. See kehtib jahutamisega kontsentreerimise, alkoholitustamise, vääveldioksiidi füüsikalises protsessis kõrvaldamise, elektrodialüüsi ja katioonivahetajate kasutamise kohta, kuna sellised veinivalmistamise tavad muudavad toote koostist oluliselt ja sellisel määral, et võivad olla eksitavad maheveini tegeliku laadi suhtes. Samuti võib mõne aine kasutamine või lisamine olla maheveini tegeliku laadi suhtes eksitav. Seepärast on kohane märkida, et maheveini valmistamise ja töötlemise tavade kohaselt ei tohiks selliseid aineid kasutada ega lisada.
(8)
Konkreetsemalt sulfititega seoses näitasid ORWINE uuringu tulemused, et ELi maheveinide tootjad on juba saavutanud vääveldioksiidisisalduse vähenemise mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinis, võrreldes maksimaalse väävlisisaldusega, mis on lubatud muude kui maheveinide puhul. Seepärast on kohane kehtestada maheveinidele omane suurim vääveldioksiidisisaldus, mis peaks olema väiksem kui muude kui maheveinide puhul lubatud väävlisisaldus. Vääveldioksiidi vajalik kogus sõltub eri veinikategooriatest ja veini teatavatest iseloomulikest omadustest, eelkõige suhkrusisaldusest, millega tuleks maheveini jaoks lubatud suurima vääveldioksiidisisalduse kehtestamisel arvestada. Äärmuslike ilmastikutingimuste korral võib teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades siiski tekkida raskusi, mistõttu veini valmistamisel on vaja kasutada suuremaid sulfitikoguseid, et saavutada kõnealuse aasta lõpptoote stabiilsus. Seepärast peaks selliste tingimuste esinemise korral olema lubatud suurendada vääveldioksiidisisalduse ülempiiri.
(9)
Vein on pika kõlblikkusajaga toode ja teatavaid veine on kombeks hoida enne turuleviimist mitu aastat vaatides või hoiutsisternides. Arvestades nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2029/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) (7) sätestatud tingimusi ning piiratud ajavahemiku jooksul kuni varude ammendumiseni peaks olema lubatud selliseid veine turustada vastavalt määrusele (EÜ) nr 889/2008, pidades kinni osutatud määruses esitatud märgistusnõuetest.
(10)
Mõned laos hoitavatest veinidest on juba toodetud sellise veinivalmistusprotsessi alusel, mis vastab käesolevas määruses sätestatud maheveini valmistamise eeskirjadele. Kus seda on võimalik tõendada, seal tuleks lubada kasutada määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 osutatud ühenduse mahetoote logo, mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse ELi mahetoote logoks, et võimaldada enne käesoleva määruse jõustumist toodetud ja pärast selle jõustumist toodetavate maheveinide ausat võrdlemist ja konkurentsi. Kui seda ei ole võimalik tõendada, tuleks vein märgistada üksnes „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, kuid mitte ELi mahetoote logoga, tingimusel et vein on valmistatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 ja määrusele (EÜ) nr 889/2008 enne selle muutmist käesoleva määrusega.
(11)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.
(12)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.
1)
II jaotist muudetakse järgmiselt:
a)
artikli 27 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel võib mahepõllumajandusliku toidu töötlemiseks, v.a veinisektori tooted, mille puhul kohaldatakse 3.a peatükki, kasutada ainult järgmisi aineid:”;
b)
lisatakse 3.a peatükk:
„3.a PEATÜKK
Veinivalmistamise erieeskirjad
Artikkel 29b
Kohaldamisala
1. Käesoleva peatükiga kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 (8) artikli 1 lõike 1 punktis l nimetatud veinisektori toodete mahetootmise erieeskirjad.
2. Kui käesolevas peatükis ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 606/2009 (9) ja (EÜ) nr 607/2009 (10).
Artikkel 29c
Teatavate toodete ja ainete kasutamine
1. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti a kohaldamisel valmistatakse veinisektori tooted mahepõllumajanduslikust toorainest.
2. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel tohib veinisektori toodete valmistamiseks, sealhulgas veinivalmistamise protsesside ja tavade puhul, kasutada üksnes tooteid ja aineid, mis on loetletud osutatud määruse VIIIa lisas, arvestades tingimusi ja piiranguid, mis on esitatud määrustes (EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) nr 606/2009 ning eriti viimati nimetatud määruse I lisa A osas.
3. Käesoleva määruse VIIIa lisas loetletud tooteid ja aineid, mis on märgitud tärniga ja on saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kasutatakse juhul, kui need on kättesaadavad.
Artikkel 29d
Veinivalmistustavad ja piirangud
1. Piiramata artikli 29c ja käesoleva artikli lõigetes 2-5 esitatud konkreetsete keeldude ja piirangute kohaldamist, on lubatud üksnes sellised veinivalmistamise tavad, protsessid ja töötlused, mida kasutati enne 1. augustit 2010, arvestades piiranguid, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 120c ja 120d ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artiklites 3, 5-9 ja 11-14, samuti nimetatud määruste lisades.
2. Keelatud on kasutada järgmisi veinivalmistamise tavasid, protsesse ja töötlusi:
a)
osaline kontsentreerimine jahutamisega, vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunktile c;
b)
vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikaliste protsessidega, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 8;
c)
töötlemine elektrodialüüsiga veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 36;
d)
veini osaline alkoholitustamine, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 40;
e)
töötlemine katioonivahetajatega veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 43.
3. Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamine on lubatud järgmistel tingimustel:
a)
kuumtöötlemisel vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 2 ei tohi temperatuur olla kõrgem kui 70 °C;
b)
tsentrifuugimisel ja filtrimisel, kas inertse filtreerimisainega või ilma, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 3 ei tohi pooride läbimõõt olla väiksem kui 0,2 mikromeetrit.
4. Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamise vaatab komisjon uuesti läbi enne 1. augustit 2015 selleks, et nende kasutamine järk-järgult lõpetada või seda veelgi piirata:
a)
kuumtöötlemised, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 2;
b)
ioonivahetusvaikude kasutamine, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 20;
c)
pöördosmoos määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunkti b kohaselt.
5. Määrustes (EÜ) nr 1234/2007 või (EÜ) nr 606/2009 ette nähtud veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste iga muudatust, mis tehakse pärast 1. augustit 2010, tohib maheveini tootmisel kohaldada alles pärast selliste meetmete vastuvõtmist, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõikes 3 ette nähtud tootmiseeskirjade rakendamiseks, ja vajaduse korral pärast osutatud määruse artikli 21 kohast hindamisprotsessi.
c)
artiklit 47 muudetakse järgmiselt:
i)
esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt e:
„e)
vääveldioksiidi kasutamine kuni maksimumsisalduseni, mis kinnitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osale, kui erakordsed ilmatingimused asjaomasel saagiaastal halvendavad mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarset seisundit bakteriaalsete või seenhaigustega konkreetses geograafilises piirkonnas ning sunnivad veinivalmistajaid kasutama rohkem vääveldioksiidi kui eelmistel aastatel, et saavutada võrreldav lõpptoode.”;
ii)
teine lõik asendatakse järgmisega:
„Pädeva asutuse loa saamisel hoiavad üksikettevõtjad alles ülalkirjeldatud erandi kasutamist tõendavad dokumendid. Liikmesriigid teatavad esimese lõigu punktide c ja e kohaselt lubatud eranditest üksteisele ja komisjonile.”
2)
V jaotist muudetakse järgmiselt:
a)
artikli 94 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt d:
„d)
ühe kuu jooksul pärast nende kinnitamist: artikli 47 esimese lõigu punktide c ja e kohaselt liikmesriikide poolt lubatud erandid.”;
b)
artikli 95 lõige 10a asendatakse järgmisega:
„10a. Veinisektori toodete puhul lõpeb lõikes 8 osutatud üleminekuperiood 31. juulil 2012.
Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 kuni 31. juulini 2012 toodetud veini varude turuleviimist võib jätkata kuni varude lõppemiseni; seejuures peetakse kinni järgmistest märgistusnõuetest:
a)
ühenduse mahepõllumajandusliku toote logo, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 ning mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse „ELi mahetoote logo”, tohib kasutada tingimusel, et veinivalmistamise protsess vastab käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükile;
b)
„ELi mahetoote logo” kasutavad tootjad hoiavad tõendavad materjalid, sealhulgas andmed asjaomase veini liitrites väljendatud koguse, iga veinikategooria ja iga aastakäigu kohta, alles vähemalt viie aasta jooksul pärast seda, kui nad on mahepõllumajanduslikult toodetud viinamarjadest saadud veini turule viinud;
c)
kui käesoleva lõike punktis b osutatud tõendavad materjalid ei ole kättesaadavad, võib sellise veini märgistada kui „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veini”, kui see vastab käesoleva määruse nõuetele, välja arvatud käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükis sätestatud nõuded;
d)
veini, mis on märgistatud „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, ei saa tähistada „ELi mahetoote logoga”.”
3)
Lisatakse uus VIIIa lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 8. märts 2012