ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 283/2010/EL,
25. märts 2010,
millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon võttis 7. aprillil 2000. aastal vastu teatise „Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks - Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde”.
(2)
Komisjoni 13. novembri 2007. aasta teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet” määratleti meetme neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine ning mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe - Euroopa mikrokrediidiasutuste toetamise ühismeede), mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat.
(3)
Komisjoni 24. mai 2006. aasta teatises „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks - ELi panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” nenditi, kui oluline on tagada kõigile inimväärne töö, ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsioonis inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (4).
(4)
Pittsburghis 24.-25. septembrini 2009 toimunud G-20 tippkohtumisele järgnenud G-20 juhtide avalduses võeti kohustus parandada vaeste juurdepääsu finantsteenustele näiteks mikrokrediidi kaudu. Juhid võtsid samuti kohustuse luua rahvusvaheline finantsalase kaasamise eksperdirühm, kes vaatleb, milliseid kogemusi on saadud uudse lähenemisega finantsteenuste pakkumisel vaestele, edendab tõhusat reguleerimist ja poliitika kujundamist ning töötab välja standardid rahastamisele juurdepääsu, finantsalaste teadmiste ja tarbijakaitse kohta.
(5)
Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis ning soovitustes komisjonile Euroopa algatuse kohta mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Lisaks kiitis Euroopa Parlament heaks, et antakse veel 4 miljonit eurot katsemeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte.
(6)
Tuleb tugevdada liidu ja liikmesriikide jätkuvaid pingutusi suurendada piisavas ulatuses juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st isikud, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus, kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või haavatavamad isikud, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, tehes seda aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi edendades.
(7)
Komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel” rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua ettevõtluse alustamise võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, kellel on raskusi tavapärasele laenuturule juurdepääsuga. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue kogu ELi hõlmava mikrokrediidirahastu (edaspidi „rahastu”) loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut. Et rahastu oleks tulemuslik, pikaajalise mõjuga, jõuaks võimalike soodustatud isikuteni ja toimiks nii kohaliku arengu- kui ka majanduspoliitika ennetava osana, võivad liikmesriigid luua riiklikud kontaktpunktid, et edendada, koordineerida, hinnata ja seirata kõiki nende territooriumil asuva rahastu võetavaid meetmeid.
(8)
Haavatavamatele isikutele, kes on Euroopa Liidus ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule pääsemisel, pakuvad järjest enam mikrorahastamist mitteärilised mikrokrediiti väljastavad asutused, krediidiühistud ja pangad, kes rakendavad ettevõtete sotsiaalse vastutustunde põhimõtet. Rahastu peaks aitama kommertspangandust täiendavaid teenusepakkujaid, tehes mikrorahastamise üha kättesaadavamaks, et rahuldada nõudlust selle praegusel tasemel.
(9)
Paljudel juhtudel pakuvad Euroopa Liidus mikrokrediiti kommertspangad ning neist peaksid saama rahastu olulised partnerid, et taastada usaldus laenuturul ning keskenduda peamiselt neile klientidele, kellel puudub laenuvõime.
(10)
Käesoleva otsuse alusel mikrokrediiti andvad avalik- ja eraõiguslikud organid järgivad vastutustundlike laenutehingute põhimõtet ja väldivad seega eelkõige eraisikute ja ettevõtete ülelaenamist.
(11)
Lisaks raskustele laenuturule pääsemisel on mikroettevõtete loomise ja arendamise peamisi takistusi ka sotsiaalne tõrjutus ja ebakindlus üleminekul töötu või sotsiaalabi saaja staatusest füüsilisest isikust ettevõtjaks. Euroopa mikrorahastamise vahendite abil on võimalik toetada sellise sotsiaalse majanduse struktuure, millega abistatakse tõrjutud inimesi nende taasintegreerumisel ühiskonda ja mis aitavad neil arendada minimaalseid oskusi, mis on vajalikud kestva äriprojekti algatamiseks.
(12)
Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses eespool mainitud Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga. Veelgi enam, kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel.
(13)
Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu liidu poliitikaga ning kooskõlas aluslepingute sätetega ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud liidu meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama.
(14)
Käesolevas otsuses peaks „väikerahastamine” hõlmama tagatisi, mikrokrediiti, käesoleva otsusega hõlmatud isikutele ja mikroettevõtetele väljastatavat kapitali ja kvaasikapitali, ning mikrokrediit peaks olema defineeritud laenuna, mis on väiksem kui 25 000 eurot. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta) (5) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui kümme töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot, ning need määratlused peaksid sobima ka käesoleva otsuse puhul.
(15)
Käesolevas otsuses ning kooskõlas liikmesriikide sätetega peaks kasutama mõistet „sotsiaalne mikroettevõte” sellise mikroettevõtte tähenduses, kes toodab kaupu ja teenuseid selgel sotsiaalsel eesmärgil või kes pakub kogukonna liikmetele teenuseid mittetulunduslikul eesmärgil.
(16)
Rahastut tuleb rakendada asjakohaste meetmete abil, mis hõlmavad riskijagamist, tagatisi, kapitaliväärtpabereid ja võladokumente, mida mikrorahastajatele pakuvad rahvusvahelised finantsasutused. Rahastu tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb selle tööd koordineerida ja teha kooskõlas Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning riiklike finantsasutustega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Asutamine
Käesolevaga asutatakse Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, mida nimetatakse Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (edaspidi „rahastu”).
Artikkel 2
Eesmärk
1. Rahastu tagab ühenduse vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust
a)
isikutele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele;
b)
mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, mis võtavad tööle punktis a nimetatud inimesi.
2. Rahastuga pakutakse ühenduse ressursse mikrokrediidi võtmiseks, edendades aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi.
Artikkel 3
Eelarve
1. Liidu eelarvest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 rahastu tarvis 100 miljonit eurot.
2. Iga-aastased assigneeringud otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames, sealhulgas kohaldatakse vajaduse korral eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37, või vastavalt muudele selles kokkuleppes ette nähtud vahenditele.
3. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud abimeetmeteks eraldatav kogueelarve ei ületa 1 % rahastu eelarvest, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõikes 1.
4. Rahalise toetusega kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse toetust haldavate rahvusvaheliste finantsasutuste halduskulud ning kõik muud abikõlblikud kulud.
Artikkel 4
Abikõlblikud meetmed ja toetusesaajad
1. Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid:
a)
tagatised ja riskijagamisvahendid;
b)
kapitaliväärtpaberid;
c)
võladokumendid;
d)
toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.
2. Rahastut võivad kasutada kõik liikmesriikides asuvad riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik- ja eraõiguslikud organid, mis annavad mikrokrediiti isikutele ja mikroettevõtetele liikmesriikides.
3. Et jõuda lõplike toetusesaajateni ning luua konkurentsivõimelisi ja elujõulisi mikroettevõtteid, peavad lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslikud organid tegema tihedat koostööd organisatsioonidega, kes esindavad mikrokrediidi lõplike saajate huvisid, ja eelkõige ESFi toetatavate organisatsioonidega, kes pakuvad lõplikele toetusesaajatele nõustamis- ja koolitusprogramme.
Artikkel 5
Haldamine
1. Komisjon haldab rahastut kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7).
2. Et rakendada artikli 4 lõikes 1 nimetatud meetmeid, v.a artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud toetusmeetmeid, sõlmib komisjon rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige EIPga ja EIFga, kokkulepped kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53d ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) artikliga 43. Need kokkulepped sisaldavad üksikasjalikke sätteid neile asutustele antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas sätteid, millega täpsustatakse vajadust tagada vastastikune täiendavus ja kooskõla olemasolevate Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning edendada igakülgset ja tasakaalustatud jaotuvust liikmesriikide vahel.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud kokkulepetes tuleb artiklis 2 ette nähtud eesmärkide täitmiseks ja artiklis 4 ette nähtud meetmete rakendamiseks sätestada ka rahvusvaheliste finantsasutuste kohustus eraldada ressursse ja tulusid, sealhulgas dividende ja tagasimakseid artikli 4 lõike 1 punktides a, b või c osutatud meetmetele, kuue aasta jooksul alates rahastu alustamiskuupäevast.
4. Rahastu sulgemise korral makstakse Euroopa Liidule võlgnetav osa Euroopa Liidu üldeelarvesse.
5. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud finantsasutused sõlmivad kirjalikud kokkulepped artikli 4 lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslike mikrokrediidi väljastajatega, sätestades nende kohustused, mille kohaselt nad peavad kasutama rahastu rahalisi vahendeid kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja esitama teabe artikli 8 lõikes 1 osutatud aastaaruannete koostamiseks.
6. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud toetusmeetmete eelarvet haldab komisjon.
Artikkel 6
Nõuetele vastavus
Rahastu rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu sätetele ja selle alusel vastu võetud aktidele.
Artikkel 7
Ühenduse finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul kaitstakse liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust tõkestavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult välja makstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
2. Käesoleva otsuse alusel rahastatavate liidu meetmete puhul on OLAFile antud volitused korraldada inspekteerimisi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 alusel liidu õiguse mis tahes sätete rikkumiste, sealhulgas rahastuga seoses ette nähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmise puhul, mille on põhjustanud ettevõtja tegevus või tegevusetus, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu on kahjustanud või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda liidu täidetavat eelarvet.
3. Kõik käesoleva otsuse rakendusmeetmed sisaldavad viidet käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning neis nähakse eelkõige ette järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditite kaudu, sealhulgas vajaduse korral kohapeal tehtavate auditite kaudu.
Artikkel 8
Aastaaruanne
1. Artikli 5 lõikes 2 osutatud rahvusvahelised finantsasutused edastavad komisjonile rakendamise aastaaruanded, milles esitatakse toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, rahaliste vahendite jaotus ja kättesaadavus sektorite ja toetusesaajate lõikes, heakskiidetud või tagasilükatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed ja tulemused.
2. Hiljemalt 8. aprilliks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal käesoleva otsuse alusel võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema lõikes 1 osutatud rakendamisaruannetel. Eelkõige peab selles olema esitatud teave rahuldatud või tagasilükatud taotluste, sõlmitud lepingute, rahastatud meetmete, toetusesaajate koguarvu ja liigituse kohta ning summade jaotuse kohta geograafiliselt ja sektorite lõikes.
Lisaks peab aastaaruanne sisaldama teavet rahastu mõju ja jätkusuutlikkuse kohta väljendatuna arvudes, kui palju on endiselt hõivatud inimesi ja tegutsevaid mikroettevõtteid rahastu toetusperioodi lõppedes. Lõpuks peab aastaaruanne sisaldama teavet nende meetmete ja teiste liidu meetmete, eelkõige ESFi meetmete vastastikuse täiendavuse kohta.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad pärast kolmanda aastaaruande esitamist ning komisjoni ettepanekul käesoleva otsuse uuesti läbi vaadata.
4. Lõikes 2 nimetatud aastaaruanne edastatakse teavitamiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.
5. Võttes aluseks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud aastaaruande, püüab komisjon tagada, et rahastu täidaks artiklis 2 sätestatud eesmärgi ja oleks kättesaadav kogu Euroopa Liidus neile, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus või kellel on raske pääseda tavapärasele laenuturule.
Artikkel 9
Hindamine
1. Komisjon korraldab omal algatusel ja tihedas koostöös artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsasutustega vahepealseid ja lõpphindamisi. Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaadi lõppemist. Lõpphindamise käigus uuritakse eelkõige, mil määral on rahastu tervikuna saavutanud oma eesmärgid.
2. Hindamiste tulemused edastatakse teavitamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
Artikkel 10
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 25. märts 2010