ROZHODNUTÍ RADY 2010/799/SZBP
ze dne 13. prosince 2010
o přispění k procesu budování důvěry vedoucího k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, v zájmu podpory provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
EU aktivně provádí strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení a opatření uvedená v kapitole III této strategie, jako např. efektivnější mnohostrannost a podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí.
(2)
EU usiluje o systém mnohostranných smluv, který by poskytoval právní a normativní základ pro veškeré úsilí o nešíření. Cílem politiky EU je zasazovat se o provádění a všeobecnou platnost stávajících norem v oblasti nešíření. EU bude napomáhat třetím zemím v plnění jejich závazků v rámci mnohostranných úmluv a režimů.
(3)
Podmínkou boje proti šíření zbraní hromadného ničení je podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí. EU bude za tímto účelem podporovat regionální ujednání v oblasti bezpečnosti, regionální kontrolu zbrojení a procesy odzbrojení.
(4)
Důležitou roli mohou sehrát pozitivní a negativní bezpečnostní záruky: mohou být jednak podnětem ke zřeknutí se nabývání zbraní hromadného ničení a jednak mohou mít odrazující účinek. EU bude prosazovat další posouzení bezpečnostních záruk.
(5)
Šíření zbraní hromadného ničení představuje globální hrozbu, která vyžaduje globální přístup. Jelikož však bezpečnost v Evropě úzce souvisí s bezpečností a stabilitou ve Středomoří a na Blízkém východě, EU je přesvědčena, že je její povinností přispívat k bezpečnosti a stabilitě tohoto regionu.
(6)
Společné prohlášení pařížského summitu pro Středomoří ze dne 13. července 2008 o zřízení Unie pro Středomoří znovu zdůraznilo společnou snahu o dosažení míru i regionální bezpečnosti v souladu s barcelonským prohlášením, které přijala evropsko-středomořská konference konaná ve dnech 27. až 28. listopadu 1995 a jež mimo jiné podporuje regionální bezpečnost tím, že se zasazuje o nešíření jaderných, chemických a biologických zbraní, a to přijetím a dodržováním mezinárodních i regionálních režimů nešíření a dohod o kontrole zbrojení a odzbrojení, jako jsou Smlouva o nešíření jaderných zbraní, Úmluva o chemických zbraních, Úmluva o biologických a toxinových zbraních a Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek, nebo regionálních ujednání týkajících se například zón beze zbraní, včetně odpovídajících systémů kontroly, jakož i tím, že zúčastněné strany budou v dobré víře plnit své závazky podle úmluv o kontrole zbrojení, odzbrojení a nešíření.
(7)
Strany Unie pro Středomoří se zasadí o to, aby na Blízkém východě byla zřízena vzájemně a účinně ověřitelná zóna bez jaderných, chemických a biologických zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Strany dále zváží praktická opatření, jejichž cílem by bylo mimo jiné zabránit šíření jaderných, chemických a biologických zbraní, jakož i nadměrnému hromadění konvenčních zbraní.
(8)
Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi EU a středomořskými partnery stanoví organizování pravidelného politického dialogu, který posílí regionální bezpečnost a stabilitu a zahrne veškeré otázky společného zájmu, zejména mír, bezpečnost, demokracii a regionální rozvoj.
(9)
EU uspořádala v Paříži ve dnech 19. a 20. června 2008 seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, na kterém se sešli zástupci států tohoto regionu a členských států EU, jakož i vědci a zástupci agentur pro jadernou energii jednotlivých států. Účastníci vybídli EU, aby podporovala další jednání na různých fórech a aby postupně přecházela k formálnějšímu uspořádání, které by zahrnovalo jednání mezi vládními úředníky na základě barcelonského procesu, avšak aby tak činila ve formátu, jenž se bude z geografického hlediska vyznačovat větší inkluzivitou.
(10)
Na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 byl vyzdvižen význam procesu vedoucího k úplnému provedení rezoluce z roku 1995 o Blízkém východě (dále jen „rezoluce z roku 1995“). V zájmu tohoto procesu byly na konferenci potvrzeny praktické kroky, mimo jiné zvážení všech nabídek na podporu provádění rezoluce z roku 1995, včetně nabídky EU uspořádat seminář navazující na seminář konaný v červnu roku 2008.
(11)
Na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 byla dále uznána významná úloha, již v rámci provádění rezoluce z roku 1995 plní občanská společnost, a veškeré úsilí v tomto ohledu bylo podpořeno.
(12)
Na 20. zasedání Smíšené rady EU-GCC a zasedání ministrů dne 14. června 2010 v Lucemburku byly uvítány úspěšné výsledky hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010. Účastníci opětovně vyjádřili podporu vytvoření zóny bez zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, včetně oblasti Zálivu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění návaznosti na seminář EU o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, který se konal v roce 2008, podpoří EU činnosti směřující k naplnění následujících cílů:
-
podporovat regionální dialog v politické oblasti a v oblasti související s bezpečností v rámci občanských společností a vlád, a zejména mezi odborníky, úředníky a vědci,
-
určit opatření na budování důvěry, jež by mohla představovat praktické kroky směřující k budoucímu vytvoření zóny bez zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě,
-
podporovat jednání o všeobecné platnosti a provádění příslušných mezinárodních smluv a dalších nástrojů pro předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů,
-
jednat o otázkách týkajících se mírového využití jaderné energie a mezinárodní i regionální spolupráce v tomto ohledu.
2. V této souvislosti se projekty podporované EU budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
poskytnutí prostředků na uspořádání semináře, který by navazoval na seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, který se konal v roce 2008;
b)
poskytnutí prostředků na vypracování podkladových dokumentů zaměřených na témata, jimž bude navazující seminář věnován.
Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje konsorcium EU pro nešíření, které plní tento úkol pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s konsorciem EU pro nešíření nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 347 700 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře finanční dohodu s konsorciem EU pro nešíření. V této dohodě bude stanoveno, že konsorcium EU pro nešíření zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovaných konsorciem EU pro nešíření. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Jeho použitelnost končí 18 měsíců po dni uzavření finančních dohod uvedených v čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této době nebude uzavřena finanční dohoda.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
NÕUKOGU OTSUS 2010/799/ÜVJP,
13. detsember 2010,
millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, et toetada massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamist
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
EL rakendab aktiivselt massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, nt tõhustades mitmepoolsuse põhimõtte kohaldamist ja edendades stabiilset olukorda rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil.
(2)
EL toetab kindlalt mitmepoolsete lepingute süsteemi, mis annab õigusliku ja normatiivse aluse igasugusele massihävitusrelvade leviku vastasele tegevusele. ELi poliitika eesmärk on saavutada olemasolevate desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaste normide rakendamine ja üldine kohaldamine. EL abistab kolmandaid riike mitmepoolsetest konventsioonidest ja režiimidest tulenevate kohustuste täitmisel.
(3)
Massihävitusrelvade leviku vastase võitluse läbiviimise tingimuseks on stabiilse olukorra edendamine rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil. Selleks soodustab EL piirkondlikke julgeolekualaseid kokkuleppeid, piirkondlikku relvastuskontrolli ja desarmeerimisprotsesse.
(4)
Oluline roll võib olla positiivsetel ja negatiivsetel julgeolekutagatistel: need võivad olla nii stiimulid massihävitusrelvade hankimisest loobumiseks kui ka hoiatavad meetmed. EL toetab julgeolekutagatiste täiendavat kaalumist.
(5)
Massihävitusrelvade levik on ülemaailmne oht, mis nõuab lähenemist ülemaailmsel tasandil. Kuid kuna Euroopa julgeolek on tihedalt seotud Vahemere ja Lähis-Ida piirkonna julgeoleku ja stabiilsusega, usub EL, et tal on kohustus aidata kaasa julgeoleku ja stabiilsuse tagamisele nendes piirkondades.
(6)
13. juulil 2008. aastal toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.-28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu relvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus relvastuskontrolli, desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamise konventsioonidest tulenevaid kohustusi.
(7)
Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osapooled muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist.
(8)
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingud ELi ja Vahemere piirkonna partnerite vahel näevad ette regulaarse poliitilise dialoogi loomise, millega suurendatakse julgeolekut ja stabiilsust piirkonnas ja hõlmatakse kõik ühist huvi pakkuvad teemad, eelkõige rahu, julgeolek, demokraatia ja piirkondlik areng.
(9)
EL korraldas 19.-20. juunil 2008. aastal Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine”, millest võtsid osa piirkonna riikide ja ELi liikmesriikide esindajad ning samuti akadeemikud ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid. Osalejad innustasid ELi edendama arutelude jätkamist erinevatel foorumitel ning liikuma järk-järgult ametlikumat laadi formaadi suunas, mille alusel toimuks muu hulgas arutelud valitsuste ametnike vahel, lähtudes seejuures Barcelona raamistikust, kuid tehes seda geograafiliselt kaasavamas formaadis.
(10)
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon”) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaalutakse kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas ELi pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar.
(11)
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses.
(12)
Luxembourgis 14. juunil 2010. aastal toimunud ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu 20. ühisnõukogul ja ministrite kohtumisel tervitati tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi edukat tulemust. Osalejad kinnitasid toetust kõikidest massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni loomisele Lähis-Idas, sealhulgas Pärsia lahe piirkonnas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. 2008. aastal korraldatud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” järelmeetmete võimaldamiseks toetab EL tegevusi, et saavutada järgmised eesmärgid:
-
innustada piirkondliku poliitika- ja julgeolekualase dialoogi pidamist kodanikuühiskondades ja valitsustes ning eelkõige ekspertide, ametnike ja akadeemikute hulgas;
-
määrata kindlaks usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;
-
innustada arutelu asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ja muude instrumentide üldise kohaldamise ning täieliku rakendamise üle, et tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikut;
-
arutada tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist ja sellega seotud rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd puudutavaid küsimusi.
2. Seda arvestades sisaldavad ELi toetatavad projektid järgmiseid konkreetseid tegevusi:
a)
vahendite eraldamine 2008. aastal toimunud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuürituse korraldamiseks;
b)
vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks.
Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).
2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium, mis täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga vajalikud kokkulepped.
Artikkel 3
1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesumma on 347 700 eurot.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.
Artikkel 4
1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.
2. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 18 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.
Brüssel, 13. detsember 2010