ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. května 2011,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie
(2011/288/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím 2011/289/EU (2) rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)
Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů Unie. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu i důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností.
(3)
Pokud by se uskutečnila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci Unie. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci Mezinárodního měnového fondu (MMF) a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.
(4)
Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu Unie ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci Unie platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne 25. března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.
(5)
Pomoc by měla spravovat Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je poskytnutí preventivní finanční pomoci vázáno. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění.
(6)
Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky Unie, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru.
(7)
Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky a podpořit tak udržitelnost rumunské platební bilance,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše sedm let.
2. Preventivní finanční pomoc Unie je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení.
Článek 2
1. Pomoc spravuje Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu.
2. Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru.
3. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
Článek 3
1. Aktivaci preventivní finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti, kterou jí Rumunsko zašle. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné, a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh se stanoví v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.
2. Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky Unie nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.
3. Výplata se provádí na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné:
a)
schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku;
b)
požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni státní správy i místní samosprávy;
c)
zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v Evropském systému účtů, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky;
d)
další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii;
e)
zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému;
f)
provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012-2014 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované Unií;
g)
každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu;
h)
zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě;
i)
přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, v souladu s platnými právními předpisy Unie;
j)
zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (3);
k)
opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení Mezinárodního systému finančního výkaznictví (IFRS) od roku 2012;
l)
změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami;
m)
zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti Unie a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně certifikovaných výdajů v rámci těchto fondů.
4. Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise pravidelně informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. května 2011.
NÕUKOGU OTSUS,
12. mai 2011,
millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi
(2011/288/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,
ning arvestades järgmist:
(1)
Otsusega 2011/289/EL (2) otsustas nõukogu jätkata Rumeeniale vastastikuse abi andmist.
(2)
Tundub, et praeguses olukorras, kus kapitali sissevool on vähenenud ning välised ja eelarvega seotud tasakaalunihked on jätkuvalt suured, on asjakohane anda Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel. Kuna praegustes turutingimustes ei ole Rumeenial kavas taotleda ühegi osamakse väljamaksmist, aitaks ennetav finantsabi jätkata eelarve- ja maksebilansi puudujäägi nõuetekohast kohandamist ning suurendada valitsuse majandusprogrammi usaldusväärsust; sealhulgas jätkuvalt kohandada eelarvet ja konsolideerida finantsturureformi ning pöörata suuremat tähelepanu toote- ja tööturureformidele ning liidu struktuurifondide aktiivsemale kasutamisele. Kõnealused meetmed peaksid tugevdama Rumeenia majanduskasvu potentsiaali, toetama rahapoliitika- ja finantsstabiilsust, suurendama usaldust Rumeenia omavääringu (Rumeenia leu) suhtes ning vähendama ettevõtjate ja majapidamiste finantsolukorra halvenemise tõenäosust.
(3)
Kui valitsuse majandusprogrammi praeguse alusstsenaariumiga seotud riskid realiseeruvad, ei oleks Rumeenia võimeline oma välisrahastamisvajadusi kättesaadavatest rahastamisvahenditest katma, suurel määral seetõttu, et otseste välisinvesteeringute sissevool on vähenenud ning et eelkõige pangad annavad lõppeva tähtajaga laenude tagasimaksmiseks vähem laene. Sellise stressistsenaariumi korral tuleks ülejäänud rahastamisvajadused katta liidu ennetava finantsabi programmi käivitamisega. Stressistsenaarium on välja töötatud tihedas koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga ning sellest lähtub rahvusvahelisest finantsabist kaetav ligikaudu 5 miljardi euro suurune täiendav rahastamisvajadus.
(4)
On asjakohane anda Rumeeniale kuni 1,4 miljardit eurot liidu ennetavat abi kooskõlas liidu keskmise tähtajaga finantsabi süsteemiga, mis on määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud liikmesriikide maksebilansi toetamiseks. Kõnealust abi tuleks anda koos Rahvusvahelise Valuutafondi poolt 25. märtsil 2011 heakskiidetud reservkrediidi lepingu alusel antava 3,09 miljardi SDRi suuruse (ligikaudu 3,6 miljardi euro) abiga. Maailmapank täidab oma arenguabi laenuprogrammi (DPL3) raames varem võetud kohustust ning jätkab 400 miljoni euro suuruse toetuse maksmist, lisaks näeb ta ette 750 miljoni euro suuruse tulemustepõhise rahastamise sotsiaalabi ja tervishoiu reformimiseks.
(5)
Abi peaks haldama komisjon, kes lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Rumeenia ametiasutustega kokku ennetava finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused tuleks sätestada vastastikuse mõistmise memorandumis.
(6)
Kuna finantsabi on ennetavat laadi, taotleb Rumeenia liidu laenu osamaksete väljamaksmist üksnes juhul, kui tal tekib probleeme seoses maksebilansiga või kapitali liikumisega. Juhul kui Rumeenia esitab komisjonile rahastamistaotluse, otsustab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, kas programm käivitatakse ning milline on iga osamakse summa ja väljamaksmise ajakava. Võimalike väljamaksetega seotud üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenu raamlepingus.
(7)
Ennetavat finantsabi tuleks anda selleks, et toetada valitsuse majanduspoliitilise programmi edukat rakendamist ja seeläbi aidata tagada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Liit annab Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi kuni 1,4 miljardit eurot. Juhul kui finantsabi programm käivitatakse ja osamakseid hakatakse välja maksma, antakse abi laenuna, mille maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on seitse aastat.
2. Liidu ennetava finantsabi programmi võib käivitada ning väljamaksete tegemist võib taotleda kuni 31. märtsini 2013.
Artikkel 2
1. Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Rumeenia kohustuste ja nõukogu soovitustega, eelkõige nendega, mis on seotud riikliku reformikava ning kord aastas ajakohastatava lähenemisprogrammi rakendamisega.
2. Komisjon lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Rumeenia ametiasutustega kokku ennetava finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused, mis on loetletud artikli 3 lõikes 3. Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis vastavalt lõikes 1 osutatud kohustustele ja soovitustele. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab komisjon laenu raamlepingus.
3. Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud.
Artikkel 3
1. Kui Rumeenia taotleb kirjalikult liidu ennetava finantsabi programmi käivitamist, kontrollib komisjon olukorda. Komisjon otsustab pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, kas programmi käivitamine ja sellele järgnev taotlus väljamaksete tegemiseks on põhjendatud ning määrab kõnealuste väljamaksete summa ja ajakava. Kui finantsabi programm käivitatakse, võib vahendid välja maksta kuni kolme osamaksena, mille summa ja väljamaksmise ajakava sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumi lisandis. Iga osamakse võidakse välja maksta korraga või mitmes osas.
2. Kui finantsabi programm käivitatakse, makstakse laen või selle osad välja tingimusel, et lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi lisand on jõustunud. Komisjon teeb otsuse liidu laenu või selle osade väljamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse saamist.
3. Kõik väljamaksed tehakse tingimusel, et lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas esitatud Rumeenia valitsuse majandusprogrammi on rakendatud rahuldavalt; eelkõige hõlmavad vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused muu hulgas järgmist:
a)
eelarvete vastuvõtmine ja meetmete rakendamine kooskõlas selliste eelarveaastateks 2011-2013 kehtestatud selgete eelarve-eesmärkidega, mis toetavad eelarve konsolideerimise jätkamist, et stabiliseerida valitsemissektori võla suhe SKPsse ning kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu poolt esitatud soovitustele;
b)
võrdlustasemete järkjärguline karmistamine, et vähendada nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste maksuvõlga;
c)
tõhusama aruandlussüsteemi kasutuselevõtt sellistes riigi omanduses olevates ettevõtetes, mis Euroopa arvepidamissüsteemi määratluse kohaselt juba kuuluvad valitsemissektorisse, ning ka sellistes ettevõtetes, mille Eurostat liigitab tõenäoliselt ümber valitsemissektorisse 2011. ja 2012. aastal, et valitsus saaks pidevalt hinnata tõenäolist mõju valitsemissektori eelarve puudujäägile ning nimetatud ettevõtete maksuvõlgade, toetuste, vahendite ümberpaigutamise ja kahjumiga seotud arengut;
d)
avaliku sektori palgakulude pidev järelevalve, et palgakulud püsiksid keskpika perioodi eelarvestrateegias sätestatud ülemmäärade piires;
e)
tervishoiuteenustele vajadusepõhise omaosaluse süsteemi kehtestamine ning piisava kontrolli- ja järelevalvesüsteemi kasutuselevõtt, et vältida tervishoiusüsteemi maksuvõlgade kuhjumist;
f)
meetmete rakendamine avaliku sektori investeerimiseelarve haldamise parandamiseks 2012.-2014. aasta eelarvestrateegia kohaselt ja nii, et rõhku pannakse üleminekule täielikult riigi rahastatavatelt investeeringutelt liidu kaasrahastatavatele investeeringutele;
g)
mitmeaastase võlahaldusstrateegia läbivaatamine, ajakohastamine ja avaldamine kord aastas;
h)
meetmete rakendamine palgakujundussüsteemi otstarbekohastamiseks, et palkade kujunemine kajastaks paremini tootlikkust, ning reformid, millega suurendatakse töölepingute ja tööaja korralduse paindlikkust vastavalt turvalist paindlikkust käsitlevale terviklikule lähenemisviisile;
i)
selliste meetmete vastuvõtmine, millega parandatakse energia- ja transpordituru toimimist vajaduse korral kooskõlas liidu õigusaktidega;
j)
selliste meetmete rakendamine, millega lihtsustatakse teenustevaldkonna ettevõtluskeskkonda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3);
k)
meetmed krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide raamistiku täiendavaks tugevdamiseks ning 2012. aastal toimuva rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutuselevõtu ettevalmistamiseks;
l)
õigusaktide muudatused kindlustusseltside likvideerimist käsitleva seaduse, maksejõuetust käsitleva üldseaduse ning kindlustustegevust ja -järelevalvet käsitleva seaduse vahelise kooskõla tagamiseks;
m)
liidu struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi aktiivsem kasutamine ning konkreetsed eesmärgid selle kohta, milline peaks olema kõnealuste fondide vahenditest tehtud tõendatud kulutuste kumulatiivne koondtase.
4. Lubatud on kaalutletult sõlmida intressimäära vahetustehinguid kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osalistega, kui see on vajalik laenu rahastamiseks. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest.
Artikkel 4
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel, 12. mai 2011