PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 7. prosince 2010
o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
(2011/77/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Irsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, který je dán narůstajícími obavami o udržitelnost irských veřejných financí s ohledem na komplexní opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Domácí bankovní systém byl do příliš vysoké míry zapojen do realitních a stavebních projektů a v důsledku kolapsu těchto odvětví utrpěl značné ztráty. Současná hospodářská a bankovní krize má dramatické dopady i na irské veřejné finance, což ještě znásobuje dopad recese. Pokles daňových příjmů a nárůst cyklických výdajů, zejména v důsledku zvyšující se nezaměstnanosti, přispěly k vysokému schodku veřejných financí a prudkému nárůstu dluhu ve srovnání s příznivým stavem před krizí a navzdory provedení pěti významných souborů opatření pro fiskální konsolidaci od poloviny roku 2008. Podpůrná opatření pro bankovní sektor, včetně významných kapitálových injekcí, značně přispěly ke zhoršení stavu veřejných financí. Současné obavy na trhu odrážejí zejména skutečnost, že platební schopnost irského státu a bankovního systému jsou nyní během krize neoddělitelně spjaty; vedly k prudkému nárůstu výnosů irských státních dluhopisů, zatímco domácí bankovní systém je prakticky odříznut od mezinárodního tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení způsobeného mimořádnými událostmi, na něž vláda neměla vliv, irské orgány dne 21. listopadu 2010 oficiálně požádaly o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu, která by umožnila návrat hospodářství k udržitelnému růstu, zajištění řádného fungování bankovního systému a zabezpečení finanční stability v Unii a v eurozóně. Dne 28. listopadu 2010 bylo ve věci souboru komplexních politických opatření na období let 2010-2013 dosaženo dohody na technické úrovni.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“) předložený Radě a Komisi usiluje o znovuobnovení důvěry finančních trhů v irský bankovní sektor a veřejné finance, což by hospodářství umožnilo návrat k udržitelnému růstu. Program obsahuje ke splnění těchto cílů tři hlavní prvky. Zaprvé, strategii pro finanční sektor, která zahrnuje zásadní redukci, oddlužení a reorganizaci bankovního sektoru doplněné o přiměřenou rekapitalizaci v nezbytném rozsahu. Zadruhé, ambiciózní strategii fiskální konsolidace založenou na národním plánu obnovy pro roky 2011-2014 zveřejněném irskými orgány dne 24. listopadu 2010. Plán stanoví podrobná opatření k fiskální konsolidaci zaměřená na stabilní snižování hrubého veřejného dluhu ve střednědobém výhledu. Irské orgány se zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2015, což je prodloužená lhůta, kterou Rada stanovila dne 7. prosince 2010. Zatřetí, program na základě národního plánu obnovy vytyčuje ambiciózní plán strukturální reformy, která se má týkat zejména trhu práce, s cílem usnadnit ozdravení a posílit růstový potenciál hospodářství. Na podporu tohoto náročného souboru politik žádají irské orgány finanční pomoc od Unie a členských států, jejichž měnou je euro, a pomoc v rámci bilaterálních půjček od Spojeného království, Švédska, Dánska a Mezinárodního měnového fondu.
(4)
Fiskální korekce uvedená v doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek v Irsku na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (1,4 % v roce 2011, 2,7 % v roce 2012 a 3,8 % v roce 2013) odpovídá úpravě poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 98,9 % v roce 2010, 113,5 % v roce 2011, 120,0 % v roce 2012 a 121,8 % v roce 2013. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011 a 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012 a v roce 2013 tento poměr o 1,3 procentního bodu HDP snížit. Tyto operace zahrnují navrhované kapitálové injekce do bankovního sektoru v roce 2011, snižování hotovostních rezerv a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) vyplývá, že Irsko potřebuje v období od prosince 2010 do konce roku 2013 finanční prostředky v celkové výši 85 miliard EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může část chybějících finančních prostředků státu během programového období dosáhnout až 50 miliard EUR. To předpokládá sazby za refinancování dlouhodobého úvěru, u něhož nastává doba splatnosti, ve výši 0 % do konce roku 2011, 20 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013. Konzervativní předpoklady týkající se refinancování jsou provedeny rovněž s ohledem na krátkodobý dluh. Strategie pro finanční sektor obsažená v programu udržitelného znovunastolení důvěry v irský bankovní systém zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 35 miliard EUR. Součástí tohoto režimu je okamžitá kapitálová injekce ve výši 10 miliard EUR pro vybrané banky, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 12 %, jakož i financování včasných opatření na podporu oddlužení a zohlednění snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny Agentuře pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, NAMA). Další případná kapitálová opatření ve výši 25 miliard EUR by měla zajistit, aby byly banky schopné uspokojit současné a budoucí kapitálové požadavky. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program bude financován prostřednictvím příspěvků z externích zdrojů a finančních rezerv Irska. Pomoc Unie Irsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 dosáhla výše 22,5 miliardy EUR. Tato pomoc bude součástí celkové podpory, kterou Irsku poskytnou jeho evropští partneři a jejíž výše dosáhne až 45 miliard EUR. Kromě podpory od evropského mechanismu finanční stabilizace budou půjčky od partnerských zemí Irska v Unii zahrnovat příspěvky z evropského nástroje finanční stability (17,7 miliardy EUR) a bilaterální podporu od Spojeného království, Švédska a Dánska (celkem 4,8 miliardy EUR). Irsko navíc požádalo Mezinárodní měnový fond o půjčku ve výši 19,5 miliardy zvláštních práv čerpání (přibližně 22,5 miliardy EUR) v rámci rozšířené finanční facility. Příspěvek Irska by činil 17,5 miliardy EUR a pocházel ze stávající hotovostní rezervy ministerstva financí a z příspěvků z národního důchodového rezervního fondu. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být dodána za podobných podmínek, jako jsou podmínky Mezinárodního měnového fondu.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky prováděné Irskem, a to zejména v souvislosti s ročními přezkumy aktualizace programu stability Irska a provádění národního programu reforem, jakož i v rámci postupu při nadměrném schodku.
(8)
Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise. Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Irskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise v konzultaci s ECB by měla pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného čtvrtletního podávání zpráv orgány Irska.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právem Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise ve spolupráci s ECB a MMF zamýšlí zapojit členské státy podle potřeby do návrhu a provádění obezřetnostního hodnocení likvidity (PLAR) a do vypracovávání strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí.
(12)
Měla by být poskytnuta pomoc za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Irsku půjčku ve výši maximálně 22,5 miliardy EUR s průměrnou splatností maximálně 7,5 roku.
2. Finanční pomoc je k dispozici po dobu tří let od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Irsku finanční pomoc Unie v nejvýše třinácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém čtvrtletním hodnocení toho, jak Irsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění, provedeném Komisí v konzultaci s ECB.
5. Irsko uhradí skutečné náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 292,5 bazického bodu; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám Mezinárodního měnového fondu.
6. Kromě toho budou Irsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to k financování půjčky nutné, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
8. Komise rozhodne o výši a vyplacení dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Irska a doporučeními Rady, zejména s doporučeními určenými Irsku v souvislosti s prováděním jeho národního programu reforem a prováděním Paktu o stabilitě a růstu.
2. Komise v konzultaci s ECB se s irskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a irské orgány, v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise v konzultaci s ECB pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru před uvolněním každé splátky. Za tímto účelem irské orgány plně spolupracují s komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Irsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření irské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Ozdravný hospodářský a finanční program (dále jen „program“) vypracovaný irskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, který bude zahrnut do programu stability Irska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 9 tohoto článku.
3. Aby mohlo Irsko do roku 2015 snížit schodek pod 3 % HDP, nesmí schodek veřejných financí překročit 10,6 % předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012 a 7,5 % HDP v roce 2013. Plánovaný trend ročních schodků nezahrnuje možný přímý vliv případných opatření na podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění. Tento postup je v souladu s předběžným stanoviskem Komise (Eurostatu) k účetní evidenci úhrady úroků ze směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA 95 (2), a dojde-li ke změně tohoto stanoviska, bude postup korekce schodku revidován.
4. Opatření stanovená v odstavcích 7, 8 a 9 Irsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2013 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví ohrožení cílových hodnot schodku uvedených v odstavci 3, musí být Irsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu do roku 2015 pod 3 % HDP.
5. Jak se uvádí v memorandu o porozumění, Irsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje, urychleně oddluží a řádně restrukturalizuje bankovní systém. V tomto smyslu Irsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní podpory. Irsko provede zejména tato opatření:
a)
zajistí případnou rekapitalizaci bank Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent prostřednictvím vlastního kapitálu, a tak zabezpečí udržení požadavku na minimální kapitálový ukazatel core tier 1 ve výši 10,5 % v závislosti na výsledcích Obezřetnostního přezkumu kapitálové přiměřenosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011;
b)
v co nejkratším možném časovém rámci ukončí své majetkové účasti v bankách, které nabylo během krize, s ohledem na finanční stabilitu a veřejné finance;
c)
provede zvláštní plán pro řešení problémů bank Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society s cílem minimalizovat kapitálové ztráty plynoucí z výsledného řešení situace těchto neživotaschopných úvěrových institucí;
d)
do konce roku 2010 předloží Oireachtasu (parlamentu) návrh zákonů o finanční stabilizaci a restrukturalizaci úvěrových institucí, který bude řešit mimo jiné sdílení zátěže podřízenými držiteli dluhopisů;
e)
do konce března 2011 předloží Oireachtasu návrh zákonů o zvláštním rozpouštěcím režimu pro banky a stabevní společnosti a zdokonalené postupy pro včasný zásah Irské centrální banky v bankách, které se ocitnou v potížích.
6. Irsko přijme do konce roku 2010 tato opatření:
schválí rozpočet na rok 2011 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši 6 miliard EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření za účelem získání alespoň 1,4 miliard EUR v roce 2011, která zahrnují snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, nebo rovnocenná opatření, která by v roce 2011 přinesla 945 milionů EUR; snížení úlev na důchodové dani a srážek souvisejících s důchody za účelem získání 155 milionů EUR v roce 2011; omezení celkových daňových výdajů, což v roce 2011 přinese 220 milionů EUR; zvýšení spotřebních daní a různá daňová opatření za účelem získání 80 milionů EUR v roce 2011. Kromě toho bude v rozpočtu uvedeno, že vláda navrhne jednorázová a jiná opatření, pomocí nichž získá v roce 2011 alespoň 700 milionů EUR. Rozpočet bude rovněž zahrnovat snížení běžných výdajů v roce 2011 alespoň o 2,09 miliard EUR, včetně: omezení výdajů na sociální ochranu, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, progresivní snížení stávajících důchodů státních zaměstnanců v průměru o 4 %, další úspory na výdajích včetně snížení výdajů na zboží a služby a jiných transferových plateb a snížení o alespoň 1,8 miliard EUR v oblasti veřejných kapitálových výdajů oproti stávajícím plánům na rok 2011. Za výjimečných okolností mohou být v úzké spolupráci s Komisí zvážena jiná opatření přinášející srovnatelné úspory.
7. Irsko přijme během roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
provede 10 % snížení platů pro začínající zaměstnance ve veřejném sektoru. Irská vláda by měla rovněž zvážit vhodnou úpravu, a to i v souvislosti se mzdovými náklady ve veřejném sektoru, která by kompenzovala potenciální nedostatek prostředků plynoucí z plánovaných úspor získaných zefektivněním správy a snížením počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru;
b)
schválí rozpočet na rok 2012 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,6 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 1 odst. 3. Návrh rozpočtu bude zahrnovat zejména příjmová opatření k získání 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů, nové majetkové daně, reformy daně z kapitálových příjmů a kapitálových investic a zvýšení uhlíkové daně. Rozpočet zajistí snížení výdajů v roce 2012 ve výši 2,1 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů státních zaměstnanců a dalších výdajů stanovených v programu a snížení kapitálových výdajů;
c)
dokončí nezávislé posouzení přenesení odpovědnosti za poskytování vodohospodářských služeb z místních orgánů na vodárenské podniky a přípraví prováděcí návrhy s cílem zahájení plnění v letech 2012-2013;
d)
přijme právní předpisy k zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2014, na 67 let v roce 2021 a na 68 let v roce 2028 za účelem zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Důchodové nároky pro nové zaměstnance ve veřejném sektoru budou reformovány s účinností od roku 2011. Reforma bude zahrnovat přezkoumání předčasného odchodu do důchodu v případě určitých kategorií zaměstnanců ve veřejném sektoru a indexaci důchodů ve vztahu ke spotřebitelským cenám. Výše důchodů bude vycházet z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání. Důchodový věk nových zaměstnanců bude vázán na důchodový věk pro pobírání státního důchodu;
e)
přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Irsko přijme a bude uplatňovat fiskální pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011-2015 budou určeny na snížení schodku a dluhu. Irsko zřídí radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu obnovy na období 2011-2014, která bude poskytovat nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních prognóz. Irsko také přijme zákon o fiskální odpovědnosti, který zavede střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové oblasti. Při tom se přihlédne k případným revizím reforem správy ekonomických záležitostí na úrovni Unie a bude se stavět na již prováděných reformách;
f)
přijme změny právních předpisů za účelem odstranění překážek obchodu a hospodářské soutěže v chráněných odvětvích, včetně právnické profese, lékařských služeb a lékárnictví;
g)
provede rekapitalizaci irských domácích bank na původní úroveň kapitálového ukazatele core tier 1 ve výši 12 % se zohledněním snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny agentuře NAMA, a financování včasného oddlužení uvolněním 10 miliard EUR do systému. Rekapitalizace proběhne pomocí vlastního kapitálu (nebo odpovídajících nástrojů pro Educational Building Society);
h)
zavede právní předpisy na reformu minimální mzdy takovým způsobem, který podpoří tvorbu nových pracovních příležitostí a zamezí deformacím způsobeným minimálními mzdami v jednotlivých odvětvích, a po dohodě s Komisí provede nezávislé přezkoumání rámcových dohod o registrovaném zaměstnání a předpisů o zaměstnanosti;
i)
provede reformu systému dávek v nezaměstnanosti za účelem zvýšení pobídek pro rychlý nástup do zaměstnání. Posílí aktivační opatření lepším určováním potřeb osob hledajících zaměstnání, zvýšením povinností a zavedením sankcí pro zajištění toho, aby příjemci hledali zaměstnání nebo se školili. To vše by mělo být účinněji sledováno. Bude zaveden mechanismus sankcí, který způsobí účinné snížení příjmů, aniž by byl příliš penalizační;
j)
zveřejní důkladný přezkum režimu osobního zadlužení a začne pracovat na reformě právních předpisů, která uvede do rovnováhy zájmy věřitelů a dlužníků;
k)
připraví zprávu o nezávislém posouzení odvětví elektřiny a plynu, která by mohla vypomoci s veřejným financováním a zlepšit hospodářskou soutěž. Výsledky tohoto posouzení irské orgány konzultují s Komisí, aby mohly stanovit vhodné cíle;
l)
za účelem posílení hospodářské soutěže na otevřených trzích se uskuteční reforma právních předpisů, jejíž výsledkem bude vytvoření přesvědčivě odrazujících opatření s možností ukládání pokut a dalších sankcí v případech narušení hospodářské soutěže. Orgány na ochranu hospodářské soutěže budou kromě toho vyzvány, aby určily odvětví, která jsou v praxi mimo působnost práva hospodářské soutěže, a stanovily postupy pro řešení těchto případů;
m)
na podporu růstu odvětví maloobchodu provede vláda studii o prozkoumání ekonomického dopadu odstranění současného omezení velikosti maloobchodních zařízení s cílem podpořit hospodářskou soutěž a snížit spotřebitelské ceny. Realizace politiky, která vyplyne ze studie, bude konzultována s Komisí.
8. Irsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schválí rozpočet na rok 2013 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet bude zahrnovat zejména opatření na straně příjmů, které by se měly zvýšit alespoň o 1,1 miliardy EUR (se zahrnutím prostředků převedených z roku 2012), včetně snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů a zavedení majetkové daně. Rozpočet rovněž stanoví snížení výdajů v roce 2013 alespoň o 2 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů zaměstnanců ve veřejném sektoru, zredukování ostatních programových výdajů a snížení kapitálových výdajů;
b)
předloží Oireachtasu právní předpisy na reformu režimu osobního zadlužení za účelem lepší rovnováhy zájmů věřitelů a dlužníků.
9. S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nevyvážeností ude Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Irsku bude spolu s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy irské společnosti.
Článek 4
Irsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u Irské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. prosince 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
7. detsember 2010,
Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta
(2011/77/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (1),
ning arvestades järgmist:
(1)
Iirimaa on viimasel ajal sattunud finantsturgudel suureneva surve alla, mis peegeldab suurenevat muret Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkuse pärast, arvestades ulatuslikke riiklikke toetusmeetmeid nõrgenenud finantssektori toetamiseks. Kuna Iiri omamaine pangandussüsteem on väga suures ulatuses seotud kinnisvara- ja ehitusprojektidega, on see kõnealuste sektorite kokkuvarisemise tagajärjel kandnud suuri kahjumeid. Praegusel majandus- ja pangandussektori kriisil on samuti olnud väga suur mõju Iirimaa rahandusele, mis on veelgi tugevdanud majanduslanguse mõju. Vähenevad maksutulud ja tsükliliste kulude suurenemine, eelkõige seoses suureneva töötusega, on aidanud suurendada valitsemissektori üldist suurt puudujääki ja põhjustanud võla järsku kasvu, vaatamata sellele, et enne kriisi olid asjaomased näitajad suhteliselt head ning alates 2008. aasta keskpaigast on rakendatud viis olulist eelarve konsolideerimise meetmepaketti. Meetmed pangandussektori toetamiseks, sealhulgas suured kapitalisüstid, on riigi rahanduse olukorda oluliselt halvendanud. Praegune turuosaliste murelikkus peegeldab peamiselt asjaolu, et Iiri riigi ja pangandussüsteemi maksevõime on kriisiolukorras muutunud lahutamatult seotuks; seetõttu on Iiri riigivõlakirjade tulusust tulnud järsult suurendada, samas kui Iiri pangandussüsteem on rahvusvaheliste turgude vahenditest sisuliselt ära lõigatud.
(2)
Arvestades suuri majandus- ja finantsraskusi, mida põhjustavad Iirimaa valitsusest olenematud erandlikud juhtumid, palus Iirimaa valitsus 21. novembril 2010 ametlikult finantsabi Euroopa Liidult, eurot rahaühikuna kasutavatelt liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt, et toetada majanduse tagasipöördumist jätkusuutliku kasvu teele, tagada pangandussüsteemi korralik toimimine ning liidu ja euroala finantsstabiilsus. Tehnilisel tasandil saavutati 28. novembril 2010 kokkulepe laiaulatusliku meetmepaketi kohta aastateks 2010-2013.
(3)
Nõukogule ja komisjonile esitatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „kohandamisprogramm”) projekti eesmärk on taastada finantsturgude usaldus Iirimaa pangandussektori ja riigivõlakirjade vastu, mis võimaldab majandusel pöörduda tagasi jätkusuutliku kasvu teele. Nende eesmärkide saavutamiseks koosneb kohandamisprogramm kolmest peamisest koostisosast. Esimene on finantssektori strateegia, mis hõlmab pangandussektori põhjalikku vähendamist, finantsvõimenduse vähendamist ja reorganiseerimist, mida täiendatakse rekapitaliseerimisega vajalikus ulatuses. Teine on ambitsioonikas eelarve konsolideerimise strateegia, mille aluseks on Iirimaa valitsuse poolt 24. novembril 2010 avaldatud riiklik majanduse elavdamise kava aastateks 2011-2014. Selles on esitatud üksikasjalikud eelarve konsolideerimise meetmed, mille eesmärk on saavutada valitsemissektori koguvõla kindel vähenemine keskpikas perspektiivis. Valitsus on võtnud kohustuse vähendada eelarvepuudujääk alla 3 % SKP-st aastaks 2015; sellise muudetud tähtaja seadis nõukogu 7. detsembril 2010. Kolmandaks esitatakse kohandamisprogrammis, tuginedes ka riiklikule majanduse elavdamise kavale, ulatuslik struktuursete reformide kava, nimelt tööjõuturul, et hõlbustada kohandumist ja suurendada majanduse kasvuvõimalusi. Valitsus palub finantsabi liidult, eurot rahaühikuna kasutavatelt liikmesriikidelt ning taotleb kahepoolseid laene Ühendkuningriigilt, Rootsilt, Taanilt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt, et toetada seda ambitsioonikat meetmepaketti.
(4)
Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (1,4 % aastal 2011, 2,7 % aastal 2012 ja 3,8 % aastal 2013), on fiskaalse kohandamise ajakava, mis on täpsustatud nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaal, kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 98,9 % aastal 2010, 113,5 % aastal 2011, 120,0 % aastal 2012 ja 121,8 % aastal 2013. Võla ja SKP suhe stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks pärast seda vähenema, eeldades eelarvepuudujäägi edasist vähenemist. Võla dünaamikat mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, mis kavakohaselt suurendavad võla ja SKP suhet 5,3 protsendipunkti SKPst 2011. aastal ja 0,8 protsendipunkti 2012. aastal ning vähendavad seda 1,3 protsendipunkti SKPst 2013. aastal. Need hõlmavad kavandatud kapitalisüste pankadesse 2011. aastal, sularahareservide vähendamist ning erinevusi kogunenud ja sularahas väljamakstavate intressimaksete vahel.
(5)
Komisjoni hindas Euroopa Keskpangaga konsulteerides, et Iirimaa vajab rahastamist üldsummas 85 miljardit eurot ajavahemikul 2010. aasta detsembrist kuni 2013. aasta lõpuni. Olenemata olulisest eelarvekohandamisest võib valitsemissektori rahastamisvajaduse katmiseks kohandamisprogrammi täitmise ajal kuluda kuni 50 miljardit eurot. See hõlmab lõppeva tähtajaga pikaajaliste laenude pikendamist 0 % kuni 2011. aasta lõpuni, 20 % aastal 2012 ja 80 % aastal 2013. Tehakse ka lühiajaliste laenude pikendamise konservatiivseid hinnanguid. Iiri pangandussüsteemi vastu püsiva usalduse taastamiseks kohandamisprogrammis esitatud finantssektori strateegias on ette nähtud kuni 35 miljardi euroni ulatuv panganduse toetamise kava. See hõlmab kohest kuni 10 miljardi euro suurust kapitalisüsti teatavatesse pankadesse, et tõsta nende 1. taseme põhikapitali määr 12 %-ni, rahastada varasemaid finantsvõimenduse vähendamise toetamise meetmeid, võttes ka arvesse riigivarade juhtimise ametile (National Asset Management Agency, NAMA) antavate täiendavate laenude väärtusekärpeid. Edasised tingimuslikud kapitali eraldamised summas kuni 25 miljardit eurot peaksid andma kindlustunde, et pangad suudavad rahuldada oma jooksvaid ja tulevasi kapitalivajadusi. Tegelikud rahastamisvajadused võivad siiski olla oluliselt väiksemad, eelkõige siis, kui turutingimused oluliselt paranevad ja kohandamisprogrammi täitmise ajal ei teki suuri ootamatuid panganduskahjumeid.
(6)
Kohandamisprogrammi rahastatakse välisallikatest ja kasutatakse Iirimaa finantspuhvreid. Määrusega (EL) nr 407/2010 loodud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames Iirimaale antav liidu abi ulatub 22,5 miljardi euroni. See oleks osa Iirimaa Euroopa-partnerite 45 miljardi euro suurusest kogutoetusest. Lisaks Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames antavale abile hõlmavad laenud Iirimaa liidu-partnerriikide panuseid Euroopa finantsstabiilsusvahendisse (17,7 miljardit eurot) ning Ühendkuningriigilt, Rootsilt ja Taanilt kahepoolsete laenudena saadavat toetust (kokku 4,8 miljardit eurot). Lisaks on Iirimaa taotlenud Rahvusvaheliselt Valuutafondilt laenu 19,5 miljardit laenueriõigust (võrdub umbes 22,5 miljardi euroga), mis antakse laiendatud rahastamisvahendi (Extended Fund Facility) raames. Iirimaa panus on 17,5 miljardit eurot ja see saadakse riigikassa rahapuhvri kaudu ja riikliku pensionireservi fondi investeeringutest. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu antakse toetust tingimustel, mis on sarnased Rahvusvahelise Valuutafondi abi andmise tingimustega.
(7)
Nõukogu peaks korrapäraselt läbi vaatama Iirimaa rakendatava majanduspoliitika, eelkõige seoses Iirimaa stabiilsusprogrammi iga-aastase ajakohastamisega ja riikliku reformiprogrammi rakendamisega, samuti seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega.
(8)
Liidu finantsabi peaks haldama komisjon. Iirimaaga kokkulepitud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused tuleks kindlaks määrata konkreetseid majandustingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”). Üksikasjalikud finantstingimused tuleks sätestada laenulepingus.
(9)
Konsulteerides Euroopa Keskpangaga peaks komisjon korrapäraste ajavahemike järel kontrollima kohapeal käies ja Iirimaa ametiasutuste esitatavate kvartaliaruannete abil, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud.
(10)
Kohandamisprogrammi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi konkreetsetes valdkondades.
(11)
Liidu finantsabi toel rahastatavad tehingud peaksid olema kooskõlas liidu poliitika ja õigusega. Finantseerimisasutuste toetamisel tuleb järgida liidu konkurentsieeskirju. Komisjon, koostöös Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kavatseb kaasata liikmesriike kohasel viisil usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise (PLAR) kujundamisse ja rakendamisse ning Iirimaa krediidiasutuste tulevast struktuuri, toimimist ja elujõulisust käsitleva strateegia väljatöötamisse.
(12)
Abi tuleks anda selleks, et toetada kohandamisprogrammi edukat rakendamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Liit annab Iirimaale laenu kuni 22,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 7 ja pool aastat.
2. Finantsabi antakse kolme aasta jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.
3. Komisjon teeb liidu finantsabi Iirimaale kättesaadavaks kuni 13 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 esitatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.
4. Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumine. Järgnevate laenu osamaksete tegemise eelduseks on komisjoni (konsulteerides Euroopa Keskpangaga) koostatavad positiivsed kvartalihinnangud selle kohta, et Iirimaa järgib käesoleva otsusega ja vastastikuse mõistmise memorandumiga määratletud üldiseid majanduspoliitika tingimusi.
5. Iirimaa maksab iga osa eest liidu rahastamise tegeliku summa pluss marginaali 292,5 baaspunkti, mille tulemusel on tingimused sarnased Rahvusvahelise Valuutafondi toetuse maksmise tingimustega.
6. Lisaks nõutakse Iirimaalt sisse määruse (EL) nr 407/2010 artiklis 7 osutatud kulud.
7. Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega vastaspooltega.
8. Komisjon otsustab edasiste osamaksete suuruse ja tegemise. Osamaksete osade suuruse otsustab komisjon.
Artikkel 2
1. Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Iirimaa kohustuste ja nõukogu soovitustega, eriti Iirimaale antud soovitustega seoses riikliku reformikava ning stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisega.
2. Konsulteerides Euroopa Keskpangaga lepib komisjon Iirimaa ametiasutustega artikli 3 kohaselt kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused sätestatakse komisjoni ja Iirimaa ametiasutuste allkirjastatavas vastastikuse mõistmise memorandumis kooskõlas lõikes 1 osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse komisjoniga sõlmitavas laenulepingus.
3. Konsulteerides Euroopa Keskpangaga kontrollib komisjon korrapäraste ajavahemike järel, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud, ning annab sellest enne iga osamakse tegemist aru majandus- ja rahanduskomiteele. Sel eesmärgil teevad Iirimaa ametiasutused komisjoni ja Euroopa Keskpangaga täielikku koostööd ning annavad nende käsutusse kogu vajaliku teabe. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest.
4. Iirimaa võtab vastu ja rakendab täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed, et tagada makromajanduslik finantsstabiilsus, kui sellised meetmed on abiprogrammi ajal vajalikud. Iirimaa ametiasutused peavad enne selliste täiendavate meetmete võtmist nõu komisjoni ja Euroopa Keskpangaga.
Artikkel 3
1. Käesolevaga kiidetakse heaks Iirimaa ametiasutuste koostatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programm (edaspidi „kohandamisprogramm”).
2. Edasised osamaksed tehakse tingimusel, et Iirimaa rakendab rahuldavalt Iirimaa stabiilsusprogrammile lisatavat kohandamisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelkõige täidab vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi. Osutatud tingimused hõlmavad muu hulgas käesoleva artikli lõigetega 4-9 ettenähtud meetmeid.
3. Üldine valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2011. aastal 10,6 %, 2012. aastal 8,6 % ja 2013. aastal 7,5 % kavandatavast SKPst, et saavutada Iirimaa eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2015. aastaks. Eelarvepuudujäägi kavandatava iga-aastase vähendamise ajakava ei hõlma pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste selliste meetmete võimalikku otsest mõju, mis on esitatud majandus- ja finantspoliitika memorandumis ja täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis. Kõnealune kava on kooskõlas komisjoni (Eurostat) esialgse seisukohaga Anglo Irish Bank’ile makstavate lihtvekslite intressimaksete kirjendamise aja kohta Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemis (ESA95); (2) esialgse seisukoha muutmisel muutuks puudujäägi vähendamise ajakava.
4. Iirimaa võtab vastu lõigetes 7-9 täpsustatud meetmed enne osutatud aasta lõppu, kusjuures tähtpäevad aastateks 2011-2013 täpsustatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Iirimaa on valmis võtma täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, et vähendada puudujääki alla 3 % SKPst 2015. aastaks, kui tekib reaalne oht, et eelarve puudujääk võib kujuneda suuremaks käesoleva artikli lõikes 3 täpsustatud sihtnumbritest.
5. Usalduse taastamiseks finantssektoris rekapitaliseerib Iirimaa vajalikul viisil pangandussüsteemi, vähendab finantsvõimendust ja restruktureerib selle põhjalikult vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatule. Sellega seoses töötab Iirimaa välja ja kooskõlastab Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga Iirimaa krediidiasutuste tulevast struktuuri, toimimist ja elujõulisust käsitleva strateegia, milles määratletakse tingimused, et tagada nende tegutsemine ilma edasise riigipoolse abita. Eelkõige Iirimaa:
a)
võtab meetmed, et Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society ning Irish Life and Permanent vajaduse korral rekapitaliseeritaks omakapitali vormis, selleks et tagada kinnipidamine nõudest, et miinimumkapitalis oleks 10,5 % I taseme põhikapitali, arvestades 2011. aasta kapitali adekvaatsuse konservatiivse läbivaatamise tulemusi;
b)
vabaneb osalusest kriisi ajal omandatud pankades võimalikult kiiresti ja sellisel viisil, mis sobiks finantsstabiilsusega ja riigi rahanduse huvidega;
c)
rakendab eriplaani Anglo Irish Bank’i ja Irish Nationwide Building Society kriiside lahendamiseks, mille eesmärk on viia miinimumini nende eluvõimetute krediidiasutuste tegevusest tulenevad kapitalikulud;
d)
esitab 2010. aasta lõpuks parlamendile (Oireachtas) õigusakti eelnõu krediidiasutuste finantsstabiilsuse ja restruktureerimise kohta, milles muu hulgas käsitletakse küsimust, mil määral peaksid allutatud võlakirjade omanikud koormust jagama;
e)
esitab 2011. aasta märtsi lõpuks parlamendile (Oireachtas) õigusakti eelnõu pankade ja ehituslaenuühistute kriisilahendamise erikorra kohta, ja täiustatud menetlused Iirimaa Panga poolt raskustes olevate pankade puhul varaseks sekkumiseks.
6. Iirimaa võtab enne 2010. aasta lõppu järgmised meetmed.
Iirimaa võtab 2011. aastaks vastu sellise eelarve, mis hõlmaks eelarve konsolideerimise meetmeid kogusummas 6 miljardit eurot ja mille eesmärk oleks vähendada valitsemissektori üldist puudujääki vastavalt lõikes 3 osutatud ajakavale. Eelarves esitatakse eelarvetulu meetmed, millega hangitakse vähemalt 1,4 miljardit eurot 2011. aastal, kaasa arvatud üksikisiku tulumaksu puhul maksustamisastmete langetamine või samaväärsed meetmed, millest saadakse 945 000 000 eurot 2011. aastal; pensionide maksuvabastuse ja pensionidega seotud mahaarvamiste vähendamine summas 155 000 000 eurot 2011. aastal; üldiste maksukulutuste vähendamine summas 220 000 000 eurot 2011. aastal; aktsiiside ja mitmesuguste muude maksude suurendamine summas 80 000 000 eurot 2011. aastal. Lisaks täpsustatakse eelarves, et valitsus esitab meetodid, millest saadakse ühekordsete ja muude meetmetega vähemalt 700 000 000 eurot 2011. aastal. Eelarve hõlmab ka praeguste kulutuste vähendamist 2011. aastal vähemalt 2,09 miljardi euro võrra, sealhulgas: vähendatakse sotsiaalkaitsekulusid; vähendatakse avalikus teenistuses töötajate arvu; vähendatakse olemasolevaid avaliku teenistuse pensione progresseeruvalt, kuid keskmiselt üle 4 %; vähendatakse muid kulusid, sealhulgas kaupade ja teenuste ostmiseks, ja muid ülekandemakseid; võrreldes 2011. aastaks kavandatud plaanidega vähendatakse vähemalt 1,8 miljardi euro võrra avalikke kapitalikulutusi. Erijuhtudel kaalutakse tihedas koostöös komisjoniga muid meetmeid, millest saadavad säästud on võrreldavad.
7. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis täpsustatuga võtab Iirimaa 2011. aastal järgmised meetmed:
a)
avaliku teenistuse uute töötajate palka vähendatakse 10 %. Iirimaa valitsus kaalub ka sobivat kohandamist, sealhulgas seoses avaliku teenistuse palgatabeliga, et leevendada kavandatud säästumeetmete tulemusel halduse tõhususe ja avalikus teenistuses töötajate arvu vähenemise võimalikke tagajärgi;
b)
2012. aastaks võetakse vastu selline eelarve, mis hõlmaks eelarve konsolideerimise meetmeid kogusummas 3,6 miljardit eurot ja mille eesmärk oleks vähendada valitsemissektori üldist puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale. Eelarveprojektis tuleb eelkõige esitada tulude suurendamise meetmed, mis tooksid aastas sisse 1,5 miljardit eurot ja mis hõlmaksid muu hulgas järgmist: üksikisiku tulumaksu maksustamisastmete langetamine; erapensionide maksusoodustuste vähendamine; üldiste maksukulutuste vähendamine; uus omandimaks; kapitalikasumi maksu ja kapitali ülevõtmise maksu reform; CO2-maksu suurendamine. Eelarves nähakse ette kulutuste vähendamine 2012. aastal 2,1 miljardi euro võrra, mis hõlmab järgmist: sotsiaalkulutuste vähendamine; avaliku sektori teenistujate arvu vähendamine; avaliku sektori teenistujate pensionide ja muude kohandamisprogrammis ettenähtud kulutuste kohandamine ning kapitalikulude vähendamine;
c)
viiakse lõpule sõltumatu hindamine, milles käsitletakse veevarustuse tagamise üleandmist kohalikelt omavalitsustelt veevarustusettevõttele, ja valmistatakse ette rakendamisettepanekud, et alustada kohustuste üleandmist aastail 2012-2013;
d)
võetakse vastu õigusakt, millega riikliku pensioni iga tõstetakse 66 aastale 2014. aastal, 67 aastale 2021. aastal ja 68 aastale 2028. aastal, et suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks reformitakse uute avalikku teenistusse astujate pensioniõigusi jõustumisega alates 2011. aastast. See hõlmab avaliku teenistuse teatavate töötajate kiirendatud pensionilemineku läbivaatamist ja pensionide indekseerimist vastavalt tarbijahindade muutumisele. Pensionide aluseks on töö ajal saadud keskmine sissetulek. Uute teenistusse astujate pensionilemineku iga seotakse riikliku pensionilemineku eaga;
e)
võetakse meetmed, millega tugevdatakse usaldusväärset eelarvestrateegiat ja eelarveraamistikku. Iirimaa võtab vastu ja rakendab fiskaaleeskirja, millega iga täiendav ettenägematu sissetulek ajavahemikul 2011-2015 suunatakse eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks. Vastavalt riiklikus majanduse elavdamise kavas aastateks 2011-2014 esitatud ettepanekule moodustab Iirimaa eelarve nõuandekomisjoni, kes hakkab sõltumatult hindama valitsuse eelarvepositsiooni ja -prognoose. Iirimaa võtab vastu eelarvepoliitilise vastutuse seaduse, millega luuakse keskpika ajavahemiku jaoks kulutuste raamistik, milles on mitmeks aastaks esitatud iga valdkonna kulutuste maksimumsummad. Seda vastu võttes arvestab Iirimaa kõikide läbivaadatud majandusliku juhtimise reformidega liidu tasandil ja tugineb juba tehtud reformidele;
f)
Iirimaa võtab vastu seadusemuudatused, millega kõrvaldatakse kaubandus- ja konkurentsipiirangud kaitstud sektorites, sealhulgas õigusabi, meditsiini ja farmaatsiaga seotud elukutsete alal;
g)
Iirimaa siseriiklikud pangad rekapitaliseeritakse 1. taseme põhikapitali lähtetasemeni (12 %), võttes arvesse riigivarade juhtimise ametile (National Asset Management Agency, NAMA) antavate täiendavate laenude kärpimist ja varasemat finantsvõimenduse vähendamise rahastamist, milleks süsteemile tehakse kättesaadavaks 10 miljardit eurot. Rekapitaliseerimine toimub lihtaktsiate vormis (või Educational Building Society puhul samaväärsetes väärtpaberites);
h)
võetakse vastu õigusaktid, millega reformitakse miinimumpalka viisil, mis aitab kaasa töökohtade loomisele ja hoiab ära moonutusi, mida tekitavad sektoripõhised miinimumpalgad, ning kokkuleppel komisjoniga viiakse läbi registreeritud töölepingute (Registered Employment Agreements) ja tööhõive reguleerimise korralduste (Employment Regulation Orders) raamistiku sõltumatu läbivaatamine;
i)
reformitakse töötushüvitiste süsteemi, et suurendada stiimuleid varaseks tööleasumiseks. Tugevdatakse aktiveerimismeetmeid, et paremini kindlaks teha tööotsijate vajadusi, suurendada nende huvitatust ning töötada välja sanktsioonid, et tagada abisaajate tööotsimine või koolitustest osavõtmine; seda peab toetama tõhusam seire. Sanktsioonide mehhanism tuleb luua nii, et see põhjustaks sissetuleku mõjusa vähenemise, kuid ei oleks ülemäära karistav;
j)
avaldatakse põhjalik ülevaade eraisikute võlasüsteemist ja alustatakse tööd seaduste selliseks reformimiseks, millega tasakaalustataks võlausaldajate ja võlgnike huvid;
k)
koostatakse elektrienergia- ja gaasisektori sõltumatu aruanne, et aidata kaasa avaliku sektori rahastamisele ning suurendada konkurentsi. Iirimaa ametiasutused arutavad komisjoniga sellise hindamise tulemusi, et seada sobivad eesmärgid;
l)
konkurentsi suurendamiseks avatud turgudel reformitakse õigusakte, et luua mõjuvamaid hoiatusvahendeid, milleks nähakse ette võimalus kehtestada konkurentsieeskirjade rikkumise eest trahve ja muid karistusi. Lisaks nõutakse, et konkurentsiasutus teeks kindlaks sektorid, kes on tegelikult väljaspool konkurentsiseaduste reguleerimisala, ning leiaks meetodid, kuidas toimida selliste erandite puhul;
m)
jaemüügisektori kasvu soodustamiseks viib valitsus läbi uuringu, milles uurib jaemüügiettevõtete suurusele praegu kehtiva ülempiiri kaotamise majanduslikku mõju, et tõhustada konkurentsi ja langetada tarbijahindu. Uuringu tulemuste rakendamist arutatakse komisjoniga.
8. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis täpsustatuga võtab Iirimaa 2012. aastal järgmised meetmed:
a)
2013. aastaks võetakse vastu selline eelarve, mis hõlmaks eelarve konsolideerimise meetmeid kogusummas 3,1 miljardit eurot ja mille eesmärk oleks vähendada valitsemissektori üldist puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale. Eelkõige sisaldab eelarve meetmeid, millega suurendatakse tulusid vähemalt 1,1 miljardi euro võrra (kaasa arvatud ülekandmine 2012. aastast) ja mis hõlmavad järgmist: üksikisiku tulumaksu maksustamisastmete langetamine; erapensionide maksusoodustuste vähendamine; üldiste maksukulutuste vähendamine ja omandimaksu kehtestamine. Eelarves nähakse ka ette kulutuste vähendamine 2013. aastal vähemalt 2 miljardi euro võrra, sealhulgas: vähendatakse sotsiaalotstarbelisi kulusid; vähendatakse avalikus teenistuses töötajate arvu; kohandatakse avaliku sektori teenistujate pensione; kärbitakse muid kohandamisprogrammis ettenähtud kulutusi ning vähendatakse kapitalikulusid;
b)
esitatakse parlamendile (Oireachtas) õigusakti eelnõu, millega reformitakse eraisikute võlasüsteemi, et paremini tasakaalustada võlausaldajate ja võlgnike huvisid.
9. Kohandamisprogrammi tingimuste sujuvamaks rakendamiseks ja tasakaalustamatuse püsivaks korrigeerimiseks annab komisjon pidevalt nõu ja juhendeid fiskaalsete, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Iirimaale antava abi raames vaatab komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning konsulteerides Euroopa Keskpangaga korrapäraselt läbi kokkulepitud meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada kasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Iiri ühiskonna kõige haavatavamaid liikmeid.
Artikkel 4
Iirimaa avab Iirimaa keskpangas erikonto liidu keskmise tähtajaga finantsabi haldamise jaoks.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.
Artikkel 6
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 7. detsember 2010