NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 404/2010,
10. mai 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
Komisjon avaldas 13. augustil 2009Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit alumiiniumrataste importimise suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. juunil 2009 Euroopa rattatootjate liit (Association of European Wheel Manufacturers - EUWA, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi teatavate alumiiniumrataste kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses nimetatud ELi tootjatele, teistele teadaolevatele ELi tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, edasimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(5)
Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, importijate ja ELi tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kohaldamise võimalus dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ELi tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon.
(6)
Hiina Rahvavabariigis teavitas endast ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks kokku 36 äriühingut või seotud äriühingute rühma (edaspidi „kontsernid”). Need 36 äriühingut või kontserni tootsid ja/või eksportisid vaatlusalust toodet Euroopa Liidu turule uurimisperioodi jooksul ning avaldasid soovi valimis osaleda. Neid käsitati koostööd tegevate äriühingutena ning kaaluti nende lisamist valimisse. Koostöö tase Hiina RVga, s.t koostööd teinud Hiina äriühingute poolt ELi eksporditavate kaupade osakaal võrreldes kogu Hiinast pärineva ekspordiga ELi, oli üle 90 %.
(7)
Pärast algmääruse artikli 17 lõike 2 kohast konsulteerimist asjaomaste isikutega koostas komisjon algmääruse artikli 17 kohaselt valimi, lähtudes suurimast tüüpilisest ekspordimahust, mida saaks kasutadaoleva aja jooksul mõistlikult uurida, ning võttes arvesse ka koostööd tegevate äriühingute või kontsernide geograafilist asukohta. Valim koosneb neljast kontsernist ja esindab 47 % 36 koostööd teinud äriühingu või kontserni ekspordist ELi ning 43 % kogu Hiina RV ekspordist ELi. Hiina RV ametiasutused ja Hiina kaubanduskoda nõustusid komisjoni tehtud valimiga, kuid nõudsid veel vähemalt kahe täiendava äriühingu (kontserni) lisamist valimisse. Arvestades asjaolu, et esialgses valimis oli 20 äriühingut, mis kuuluvad 4 kontserni, otsustati siiski, et valimisse ei lisata enam äriühinguid või kontserne, kuna vastasel juhul ei oleks võimalik uurimist ettenähtud tähtaja jooksul lõpule viia.
(8)
Viis Hiina RV eksportivat tootjat, keda ei võetud valimisse, nõudsid individuaalset kontrollimist ning andsid kehtestatud tähtaja jooksul olulist teavet algmääruse artikli 9 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaldamiseks. Ent arvestades valimi suurust, kuhu kuulus 4 kontserni mitmete äriühingutega, järeldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, et valimisse mitte kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate individuaalset kontrolli ei saa teha, sest see oleks põhjendamatult koormav ning takistaks kontrollimise lõpuleviimist mõistliku tähtaja jooksul.
(9)
Selleks, et võimaldada Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, saatis komisjon sellise nõude esitanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid.
(10)
Algatamisteade saadeti umbes 40 ELi alumiiniumrataste tootjale. Laekus 17 vastust. Valimisse võeti 5 kontserni, kuna leiti, et nad esindavad kogu ELi toodangut müügimahu ja toodangu poolest ELis (üle 75 %), geograafilise asukoha poolest ja tegevuse poolest, s.t algseadmete valmistajad ja nn müük järelturul (vt täpsemalt põhjendus 19 jj). Kuigi enamus valimisse kaasatud ELi tootjate müügist oli suunatud algseadmete valmistajatele, müüsid kaks valimis olevat tootjat ka järelturule. Valimisse võeti ka äriühinguid, kes kaebuse esitamisel ei osalenud.
(11)
Uurimise käigus esitasid osapooled edasisi väiteid seoses väidetavate erinevustega algseadmete valmistajate ning järelturu vahel. Selleks, et saada asjakohasemat teavet, otsustati valimisse lisada üks (peamisi) tootjaid, kes tegutseb järelturul.
(12)
Kaebuse esitajad nõudsid, et nende nimed oleksid konfidentsiaalsed, kuna kartsid survestamist klientide või konkurentide poolt. Komisjon oli arvamusel, et survestamine on tõepoolest võimalik ning nõustus nimede mitteavaldamisega. Pärast uurimise algatamist nõustusid kõik äriühingud oma nimede avaldamisega koostöö tegijatena, kuid siiski mitte kaebuse esitajatena.
(13)
Algatamisteade saadeti umbes 80 alumiiniumrataste importijale ja importijale/kasutajale. Saadi 40 vastust äriühingutelt, kes esindavad umbes ühte kolmandikku kogu Hiina impordist. Neist 12 vastust olid importijatelt ning ülejäänud importivatelt kasutajatelt. Valimisse võeti 7 äriühingut (5 importijat ja 2 importivat kasutajat).
(14)
Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud ELi tootjale, Hiina RVst valitud eksportivatele tootjatele ning neile, kes nõudsid individuaalset kohtlemist ja seitsmele valimisse võetud importijale. Lisaks saadeti küsimustikud ka kasutajatele ja teistele koostööd tegevatele tootjatele.
(15)
Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse võetud Hiina eksportivalt tootjalt ja viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kes nõudsid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kohtlemist. Küsimustiku vastused saadi ka kuuelt valimisse võetud ELi tootjalt, kolmelt eksportiva tootjaga mitteseotud importijalt, veel üheksalt ELi tootjalt ja 13 kasutajalt. Oma seisukohad esitasid ka Hiina kaubanduskoda ja kaks kasutajate ühendust.
(16)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ELi huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
a)
ELi tootjad:
-
Borbeti kontsern:
Borbet Solingen GmbH - Saksamaa
-
Heyes Lemmerzi kontsern:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tšehhi Vabariik
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itaalia
-
Ronali kontsern:
-
Ronal AG - Šveits
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Poola
-
Speedline s.r.l. - Itaalia
-
Mapsa S. Coop. L. - Hispaania
-
AEZ - Saksamaa
-
Française de Roues S.A.S.V. - Prantsusmaa
b)
Hiina RV eksportivad tootjad ja nende sidusettevõtted:
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
ELi sidusettevõtted:
-
OZ Deutschland, Biberbach (Saksamaa)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itaalia)
d)
Sidusettevõtted Singapuris:
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Kasutajad:
-
Renault - Prantsusmaa
-
BMW - Saksamaa
(17)
Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:
f)
Türgi tootjad:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Uurimisperiood
(18)
Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(19)
Vaatlusalune toode on CN-rubriikide 8701-8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrattad (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) - edaspidi „vaatlusalune toode”, mis praegu kuulub CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.
(20)
Vaatlusalust toodet müüakse ELis kahe turustuskanali kaudu: algseadmete valmistaja turusektoris ja nn järelturu sektoris. Algseadmete valmistaja sektoris korraldavad autotootjad alumiiniumrataste hankeid (see toimub umbes kaks aastat enne uue automudeli väljalaset) ning nad on kaasatud nende kaubamärki kandva uue ratta arendusprotsessi. Nii ELi tootjad kui ka Hiina eksportijad konkureerivad samadel pakkumistel. Järelturu sektoris kujundavad ja arendavad alumiiniumrattaid ning tähistavad neid kaubamärkidega alumiiniumrataste tootjad ning need müüakse hulgimüüjatele, jaemüüjatele, tuuningufirmadele, autoparandustöökodadele jne.
(21)
Üks eksportija väitis, et algseadmete valmistajate sektorisse suunatud alumiiniumrattad tuleks menetluse tootevalikust välja arvata, kuna neid kasutatakse vaid uutel autodel, samas kui järelturu sektorisse suunatud alumiiniumrattad on ette nähtud algseadmete valmistajate rataste asendamiseks automudeli eluea jooksul. See väide on iseenesele vasturääkiv, kuna see kinnitab, et järelturu alumiiniumrattad on valmistatud selliselt, et need sobiksid ja toimiksid samal määral kui algseadmete valmistajate alumiiniumrattad. Tegelikkuses saab järelturu alumiiniumrattaid toota erinevate tootmisprotsessidega, kõigis läbimõõtudes ja raskustes, (3) kõigi erinevat tüüpi lõppviimistlustega jne. Erinevus algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste vahel seisneb ainult erinevates turustuskanalites, mis tuleneb autotööstuse osalemisest rataste arendamis- ja kujundamisprotsessis. Väidetakse ka, et algseadmete valmistajate ja järelturu hinnad on erinevad, kuna algseadmete valmistajate hinnad sõltuvad Londoni metallibörsi hinnakõikumisest. Autotootjad kasutavad nn nullbaasiga hinnavalemit. See koosneb kolmest elemendist: 1) alumiiniumi hind (muutlik, seotud Londoni metallibörsiga), 2) lisandväärtus, töötlemiskulud ning 3) fikseeritud kvaliteedipreemia. Selline hinnakujundamise meetod on kohandatud autotööstuse vajadustele, kuid kulukomponendid on nii algseadmete valmistajatel kui ka järelturul ühesugused.
(22)
Seega, kuigi algseadmete valmistajate ja järelturu sektoritesse tulevad alumiiniumrattad turustatakse erinevate kanalite kaudu, on neil ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning need on samaväärsed. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. Lisaks, alumiiniumrattaid müüakse ja imporditakse Hiinast märkimisväärses koguses mõlema müügikanali kaudu. Nende asjaolude alusel järeldatakse esialgu, et algseadmete valmistajate alumiiniumrataste välja jätmine uurimise tootevalikust ei ole õigustatud.
(23)
Üks huvitatud isik väitis, et kartautode rattad tuleks välja jätta, kuna kartautod ei kuulu CN rubriikide 8701-8705 alla. Kõnealune isik ei suutnud lõplikult tõestada, et kartautod ei võiks kuuluda nimetatud CN rubriikidesse; seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
(24)
Sama isik väitis, et ATVde rattad tuleks samuti tootevalikust välja jätta, kuna nende rattad on täiesti erinevad muude mootorsõidukite jaoks valmistatud ratastest. Siiski võib teatavaid ATVsid liigitada CN rubriikide 8701-8705 alla ning seetõttu kuuluvad nende rattad käesoleva uurimise tootevalikusse. Seega lükati taotlus esialgu tagasi.
2. Samasugune toode
(25)
Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi siseturul toodetavatel ja müüdavatel alumiiniumratastel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel alumiiniumratastel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:
-
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
-
kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(27)
Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad kontsernid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul.
(28)
Kõigi valimisse kuuluvate eksportivate kontsernide puhul nõudis komisjon kogu vajalikuks peetavat teavet ja kontrollis kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid kõnealuste kontsernide valdustes.
(29)
Uurimise tulemusel selgus, et ühelegi neljast kõnealusest Hiina kontsernist ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele järgmistel põhjustel.
(30)
Ükski valimis olevast eksportivast kontsernist ei suutnud tõestada, et ta täidab 1. kriteeriumi nõudeid, kuna riik sekkub peamist toorainet (alumiiniumi) käsitlevatesse otsustesse.
(31)
Kõigi valimis olevate kontsernide puhul ilmnes, et suurem osa alumiiniumrataste tootmiseks kasutatavat alumiiniumi ostetakse Hiina siseturult pikaajaliste lepingute alusel. Hinnad põhinevad esmase alumiiniumi noteeringul Hiina hetketurul, mille lisandub töötlemismaks (ning ühe äriühingu puhul põhineb hind ka Shanghai futuuribörsi (SHFE) noteeringul). Siinkohal tuleb märkida, et hetketurgude noteeringud on paralleelsed SHFE omadega.
(32)
Tuleb märkida, et Hiina riigil on peamine roll esmase alumiiniumi hinna kujundamisel ning ta sekkub mitmete vahenditega pidevalt turu tegevusse.
(33)
Esiteks, esmase alumiiniumi ekspordile kohaldatakse 17 % käibemaksu (kusjuures lõpptoodete ekspordi käibemaks tagastatakse) ning 15 % ekspordimaksu.
(34)
Teiseks, riik sekkub hinnakujundusmehhanismi SHFE-l, mis on kinnine börs Hiinas registreeritud äriühingutele ja Hiina kodanikele. Riigi sekkumine hinnakujundusmehhanismi SHFE-l on seotud sellega, et riik on nii esmase alumiiniumi müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Riik määrab ka igapäevased piirhinnad SHFE eeskirjade kaudu, mille on heaks kiitnud riiklik korraldusamet, Hiina väärtpaberikomitee (China Securities Regulatory Commission - CSRC).
(35)
Teine näide riigi sekkumisest on hiljutine Hiina valitsuse vastuvõetud stimuleerivate meetmete pakett, mille eesmärk on piirata majanduskriisi mõju. 2008. aasta lõpul alustas riigivarude talitus alumiiniumi ostmist sulatuskodadelt, et aidata kaasa nende toimimisele ajal, kui ülemaailmse majanduskriisi tõttu nõudlus vähenes. Sellised riigi tagatud ostud neelasid suurema osa varudest siseturul ning viisid hinna 2009. aasta esimesel poolel üles.
(36)
Seda peeti riigi sekkumise põhiteguriks äriühingute toorainega seotud otsuste langetamisel. Praegune Hiina süsteem, kus esmase alumiiniumi ja muude toorainete ekspordil kohaldatakse kõrgeid ekspordi tollimakse ja käibemaksu ei tagastata, koos ekspordimaksude puudumise ja käibemaksu tagastusega tootmisahela järgmise etapi toodete puhul ning riikliku sekkumisega hinna kujundamisel SHFE-l on viinud olukorrani, kus Hiina alumiiniumi hinnad on jätkuvalt riigi sekkumise tulemus. See on viinud sellise olukorrani, kus ajaloolised hinnad Londoni metallibörsil on märkimisväärselt erinevad Hiina turu hindadest (4). 2005. aasta teise poole ja 2008. aasta lõpu vahel. Londoni metallibörsi hinnad on olnud märkimisväärselt kõrgemad Hiina turgude hindadest, juhtides tähelepanu asjaolule, et Hiina turgude ja muu maailma turgude vahel ei ole olnud sisulisi tehinguid.
(37)
Seetõttu mõjutavad valitsuse tehtud mitmekordsed moonutused Hiina esmase alumiiniumi hindades Hiina alumiiniumrataste tootjate otsuseid toormaterjali ostmisel. Lisaks saavad tootjad neist moonutustest kasu, kuna tavaliselt teevad nad oma ostud Hiina turul kohalike tarnijate käest, kasutades võrdlusena Hiina hetketuru hindasid (või SHFE omi), kuid võivad teatud koguseid osta ka Londoni metallibörsi hindadega, kui Hiina turu hinnad on riigi sekkumise tõttu kõrgemad.
(38)
Lisaks eespool kirjeldatule ei vasta kolm kontserni riigi märkimisväärse sekkumise tõttu olulistesse ärilistesse otsustesse ka muudele 1. kriteeriumi nõuetele. Ühes kontsernis on riigi omanduses oleval äriühingul ebavõrdeliselt suur vetoõigus teatud olulistes otsustes võrreldes tema osalusega aktsiakapitalis kahes selle kontserni äriühingus. Enamuse ühe teise kontserni äriühingute puhul sekkub riik märkimisväärselt mõnedesse peamistesse otsustesse, kas seetõttu, et äriühingud on 100 %-liselt riigi omanduses või seetõttu, et riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes. Lisaks, kuigi äriühingud väidavad vastupidist, on uurimine teinud ilmsiks, et kõnealustest äriühingutest kahes on riikliku tööhõiveameti kohalikul osakonnal vetoõigus seoses tööliste töölevõtmisega. Lõpuks, kolmanda kontserni puhul on kontserni kontrollival perekonnal sidemed võimuparteiga ning ühe kontserni kuuluva äriühingu puhul on riigi sekkumine teatud oluliste otsuste tegemisse märkimisväärne, kuna riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes.
(39)
Ühe kontserni puhul toimub selge raamatupidamispõhimõtete rikkumine kõigis tema äriühingutes. Eelkõige ei ole kinni peetud järgmistest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest: IAS 1 (Finantsaruannete esitamine), IAS 12 (Tulumaks) ja IAS 16 (Materiaalne põhivara). Seetõttu järeldati, et raamatupidamisaruandeid ei koostatud ega auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Ühe teise kontserni puhul leidsid komisjoni talitused nõuetele mittevastavust IAS 1 ja IAS 31 suhtes.
(40)
Ühe kontserni puhul on mitme äriühingu puhul selged moonutused maakasutusõigustes ja põhivara omandamises ning enamus kontserni kuuluvaid äriühinguid on saanud kasu maksusoodustusrežiimidest, maksutagastustest ja subsiidiumitest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutused olid märkimisväärsed, kui neid näiteks käibena mõõta.
(41)
Ühe teise valimis oleva kontserni puhul said kolm äriühingut kasu maksusoodustusrežiimidest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutusi võib pidada märkimisväärseks, kui neid näiteks käibena mõõta.
(42)
Ühe teise kontserni puhul ilmnes, et kaks selle äriühingut ei vastanud 3. kriteeriumi nõuetele. Esimene äriühing maksis maakasutusõiguse eest pika viivitusega pärast tähtpäeva ilma mingite trahvideta, kuigi trahvid olid lepingus selgesõnaliselt ette nähtud. See tähendab otsest riigi toetust (kuna riik on põhiline maaomanik) äriühingu algusjärgus. Teise äriühingu puhul tehti kindlaks samaaegselt varade ostmine riigi omanduses olevalt alumiiniumrataste tootjalt mitte turutingimustel, mis tähendab ebaõiglast eelist äriühingu algusjärgus.
(43)
Kontsern väitis, et varade ostmine riigi omanduses olevalt tootjalt toimus turutingimustes. Sellegipoolest ei suutnud nad tõestada, et kogu tehingut võiks pidada varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutustest vabaks.
(44)
Ühte teise kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kohaldati märkimisväärset maksuvabastust ja nad said rahalist toetust, mis mõjutas kontserni rahalist seisukorda märkimisväärselt, kui seda näiteks käibena mõõta.
(45)
Komisjon avaldas ametlikult Hiina vaatlusalustele eksportivatele kontsernidele, Hiina ametiasutustele, Hiina kaubanduskojale ja kaebuse esitajale turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(46)
Üks kontsern vaidlustas asjaolu, et komisjon ei suutnud algmääruses sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul otsustada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist, kuigi eksportijad olid teinud kõik vajaliku enne seda tähtaega, et komisjonil oleks teada, kuidas tema otsus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes võiks mõjutada dumpingumarginaali arvutamist. Teisisõnu, kontsern väidab, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine tuleks otsustada kolmekuulise tähtaja jooksul, alati kui dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastused on selle tähtaja jooksul esitatud. Muidu on olemas oht, et dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastustes esitatud teave võib mõjutada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist.
(47)
Käesoleval juhul tuleb siiski rõhutada asjaolu, et otsust turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei saadud teha kolmekuulise tähtaja jooksul, kuna suurem osa turumajanduslikku kohtlemist puudutavast teabest koguti kontrollkäikudel, mis lõppesid pärast kolmekuulist tähtaega. Kuid, nagu eespool selgitatud, põhineb otsus mitte kohaldada turumajanduslikku kohtlemist valimisolevate eksportivate kontsernide suhtes eranditult algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi põhjalikul hindamisel.
(48)
Seoses 1. kriteeriumiga väideti, et Hiina turgude ja Londoni metallibörsi vahel toimuvad tehingud, kuna uurimisperioodil on vähesel määral toimunud alumiiniumi eksport Hiinasse ja Hiinast. Seda väidet ei saa vastu võtta, arvestades hinnataseme erinevusi Hiina turgudel ja Londoni metallibörsil.
(49)
2. kriteeriumi puhul tõstatati mitmeid küsimusi seoses mõningate vastuoludega eri IAS põhimõtetega, mida komisjon leidis kahe äriühingu raamatupidamises. Neis väidetes ei esitatud midagi sellist, mis lubaks järeldada, et kummalgi neist kahest äriühingust oleks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega sõltumatult auditeeritud.
(50)
Seoses 3. kriteeriumiga esitati mitmeid vastuväiteid. Esiteks väideti, et rahalise abi, maakasutusõiguse ja muude eeliste, nagu maksuvabastuse mõju ei põhjustanud märkimisväärseid moonutusi äriühingute rahalises olukorras. Neid väiteid ei saa vastu võtta, kuna selliste skeemide mõju on käibena mõõdetult märkimisväärne.
(51)
Samuti märgiti, et mitmed toetuskavad ja rahalised eelised ei olnud äriühingupõhised ning seetõttu ei saa järeldada, et need on varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekanduvate mõjude tagajärg. Sellega seoses tuleb rõhutada, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise analüüs puudutab ainult riigi sekkumist, aga mitte seda, kas see on iseloomulik konkreetse äriühingu suhtes. Igal juhul on nende väidete faktiline alus ebakorrektne. Kõnealuste äriühingute eeliseid võib käesoleval juhul pidada tõepoolest äriühingupõhisteks, kuna kõik need eelised on suunatud teatavat tüüpi äriühingutele, näiteks: välismaistele äriühingutele, äriühingutele, kes on asutatud kindlas asukohas ja on pidanud ad hoc läbirääkimisi kohaliku omavalitsusega subsiidiumite saamiseks, kes ostavad kodumaiseid seadmeid, kes arendavad tehnoloogiat, kes osalevad messidel, teevad investeeringuid teadus- ja arendustegevusse jne.
(52)
Viimaks väideti, et tulumaksumaksuvabastused ja soodustused pärast 2005. aastat loodud välismaistele äriühingutele ei kujuta endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutusi. Sellise tõlgendusega ei saa nõustuda. 3. kriteerium ei osunda ajaliselt (kuni 1998. aastani, millal Hiina alustas turumajanduslike eeskirjade rakendamist) või tegevusala poolest piiratud tegevustele, vaid tegevustele, mille puhul riik sekkub ärikeskkonna kujundamisse tüüpiliste mitteturumajanduslike meetmetega, nagu diskrimineerivad maksud.
(53)
Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina RV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid.
2. Individuaalne kohtlemine
(54)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(55)
Kõik eksportivad kontsernid, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et kaks neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs vastavad kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Kahele valimisse võetud kontsernile individuaalset kohtlemist ei võimaldata. Riigi sekkumine CITIC Dicastali ja Baodingi tegevusse on selline, et see võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui individuaalsetele eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad, võttes eriti arvesse asjaolu, et neil kahel kontsernil on kaks ühist ühisettevõtet, mis toodavad vaatlusalust toodet.
(56)
Neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs tuleks individuaalset uurimist kohaldada järgmistele kontsernidele:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriigi valimine
(57)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(58)
Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Türgit ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.
(59)
Ainult üks eksportija seisis sellele valikule vastu ja tegi ettepaneku kasutada võrdlusriigina Malaisiat, kuid märkis hiljem, et Malaisia äriühingud ei soovi komisjoniga koostööd teha.
(60)
Komisjon uuris, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et Türgis, kus on viis omamaist tootjat ning kuhu imporditakse märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest, on tegemist kõrge konkurentsitasemega turuga. Lisaks ei olnud Türgi ja Hiina RV tootjate tootmisprotsessi vahel suuremaid erinevusi. Eespool öeldut arvesse võttes ei ilmnenud uurimisel ühtegi põhjust, miks Türgi ei võiks sobida normaalväärtuse määramiseks. Lisaks müüvad Türgi tootjad Hiina RV eksporditavate toodetega võrreldavaid tootetüüpe.
(61)
Kõigile Türgi alumiiniumrataste tootjatele saadetud küsimustikule vastas ainult kaks Türgist pärit tootjat.
(62)
Koostööd teinud Türgi tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus.
(63)
Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(64)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.
(65)
Vaatlusalust toodet müüdi Türgi siseturul tüüpilises koguses.
(66)
Analüüsiti, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(67)
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.
(68)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(69)
Ühe tootetüübi puhul, mille müük ei olnud kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse selle siseturul müüdud tootetüübi tootmiskulusid, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasum siseturul.
(70)
Piiratud arvu tootetüüpide puhul arvutati normaalväärtus võrreldavate tootetüüpide normaalväärtuse alusel, kohandades seda füüsikaliste erinevuste suhtes.
3.3. Ekspordihind
(71)
Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.
(72)
Juhtudel, kui müük toimus seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja tooted esimesele sõltumatule ostjale ELis edasi müüs. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud importija/edasimüüjaga.
3.4. Võrdlus
(73)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(74)
Hinnavõrdluses Hiina RVst eksporditud rataste ning koostööd teinud Türgi tootjate poolt Türgi turul müüdud rataste vahel eristati müüki algseadmete tootjatele ja müüki järelturule.
(75)
Lisaks eeltoodule tehti vajalikud kohandused, arvestamaks transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi-, kaudse maksustamise ja pangakulusid kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.
4. Dumpingumarginaalid
4.1. Valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(76)
Kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks täielikult koostööd teinud Türgi tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.
(77)
Dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest Euroopa Liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad
(78)
Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kõigi valimisse kuulunud äriühingute tulemuste kaalutud keskmine. Kahe äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 76. Dumpingumarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 48,7 %.
4.3. Kõik teised eksportivad tootjad
(79)
Võttes arvesse, et koostöö tase Hiina RVs oli väga kõrge, arvutati kõigi teiste Hiina RV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest. Seetõttu on dumpingu jääkmarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, 69,3 %.
D. KAHJU
1. ELi toodang
(80)
Alumiiniumrattaid toodetakse umbes 30 äriühingus mitmes ELi riigis. Kaebust toetanud ja uurimises koostööd teinud äriühingud esindavad üle 85 % ELi kogutoodangust uurimisperioodil.
(81)
ELi kogutoodangu ning uurimise toetamise kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud tootjatelt ja teistelt koostööd teinud tootjatelt saadud andmeid. Kõnealuse teabe alusel oli võimalik kinnitada ka uurimises mitteosalenud tootjate toodangu olemasolu ja selle määr.
(82)
Leiti, et üks valimis olnud tootja importis vaatlusalust toodet Hiinast ja müüs seda edasi ELi turul. Tema kogumüüki võrreldes oli näha, et impordi tase oli marginaalne ning see ei mõjutanud tema liigitamist ELi tootjana.
2. ELi tarbimine
(83)
ELi tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
ELi tarbimine
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühikuid (tuhandetes)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
ELi tarbimine (5) määrati kindlaks liites Eurostati impordiandmed ELi tootjate müügiga ELis. Alumiiniumrataste importi märgivad kaks ex CN koodi, mille alla kuuluvad ka muud tooted. Selleks, et hinnata alumiiniumrataste osa iga CN koodi all, määrati riikide kaupa nende impordiosa CN koodide 8708 70 10 ja 8708 70 50 all, kasutades selleks kaebuses pakutud metoodikat. Kuna impordiandmed olid esitatud kaaluühikutena, siis muudeti need tükkideks, kasutades samuti kaebuses pakutud metoodikat (kasutada ühiku keskmist kaalu). Nende andmete võrdlemiseks ja kinnitamiseks kasutati valimis olnud Hiina eksportijate esitatud andmeid. Euroopa Liidu tarned arvutati liites valimis olnud ELi tootjate tarned teiste tootjate tarnetega (andmed koguti enne uurimise algatamist, saadi kaebusest ja teatavad hinnangud tehti valimis olnud tootjate esitatud andmete põhjal).
(85)
Kogu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 15,5 %, kuigi langustrend oli ebaühtlane ning suurem 15,1 %-line langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Tarbimine tõusis 58,6 miljonilt ühikult 2006. aastal 62,4 miljoni ühikuni 2007. aastal, seejärel langes 2008. aastal 58,3 miljoni ühikuni ning 49,5 miljoni ühikuni uurimisperioodil.
3. Import Hiina RVst
3.1. Vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa
(86)
Import Hiina RVst on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:
Impordimaht (tuhat ühikut)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Hiina Rahvavabariik
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks 2006 = 100
100
139
157
166
Turuosa (%)
6,3
8,2
10
12,4
Allikas: Eurostat ja ELi tootjate müük ELis.
(87)
Hiina import kasvas 3,7 miljonilt ühikult 2006. aastal 5,1 miljoni ühikuni 2007. aastal, 5,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ning 6,1 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Seega suurenes import 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 66 %.
(88)
Hiina impordi turuosa kahekordistus. See kasvas 6,3 %-lt 2006. aastal 8,2 %-ni 2007. aastal, 10 %-ni 2008. aastal ja 12,4 %-ni uurimisperioodil. Kokku kasvas Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 6,1 protsendipunkti võrra.
3.2. Impordihinnad
(89)
Allolevas tabelis võrreldakse keskmist Hiina impordi hinda (põhineb Eurostati andmetel, kuna eksportijate küsitluste vastused annavad andmeid vaid uurimisperioodi kohta, aga mitte eelnevate aastate kohta) valimis olevate ELi tootjate keskmise müügihinnaga.
Eurot ühiku kohta
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Hiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Valimis olevad ELi tootjad
49,7
49,7
48
46,5
Diferentseeritud
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Keskmised Hiina RV impordihinnad langesid pidevalt 2006. ja 2008. aasta vahel 9,5 % võrra ja tõusid siis uurimisperioodil 0,5 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 8 %.
(91)
Selle hinnavõrdluse alusel võib järeldada, et Hiina impordihinnad olid vaatlusalusel perioodil üldiselt pidevalt märkimisväärselt madalamad kui valimis olevate tootjate hinnad ning sundisid valimis olevaid tootjaid oma hindu oluliselt langetama.
3.3. Hindade allalöömine
3.3.1. Üldised märkused
(92)
Käesolevat juhtumit iseloomustab jagunemine kahe turustuskanali vahel - algseadmete valmistajate ja järelturu sektori vahel. Pealegi on enamus ELi tootjate müügist suunatud algseadmete valmistajate sektorisse, Hiina import aga on suunatud peamiselt järelturu sektorisse (umbes 70 % Hiina RV impordist). Seega valitseb ELi tootmisharu müügi ja Hiina impordi müügi sektoritesse suunamise vahel asümmeetria.
3.3.2. Hindade allalöömine
(93)
Müügihindade võrdlemisel ELi turul võrreldi valimis olevate ELi tootjate ja vaatlusalusest riigist importimise hindu. Valimisse kuuluva ELi tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused.
(94)
Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.
(95)
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust imporditud toodet ELis hindadega, mis lõid ELi tootmisharu hinnad protsentides väljendatuna 22-37 % võrra madalamale, võttes aluseks koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed. Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ELi tootmisharu hindade muutumist, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud.
(96)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et hindade allalöömise tase tuleks arvutada viidates ainult hinna lisandväärtuse osale (jättes välja alumiiniumi hinna). Sellist metoodikat kasutades oleks hindade allalöömise tase isegi suurem. Arvestades, et hindade allalöömise tase, mis arvutati täishinna suhtes, oli niigi märkimisväärne, ei uuritud seda metoodikat rohkem.
(97)
Hindade suur allalöömine koos hinnalangusega (vt põhjendus 89 jj) ELi tootmisharus näitab käesoleval juhtumil tugevat dumpingu mõju.
(98)
Et ennetada võimalikke küsimusi kahe sektori erinevuste kohta, tehti mõlema sektori kohta eraldi analüüs, mis põhines samal metoodikal nagu eespool kirjeldatud. Hindade allalöömine jääb märkimisväärseks mõlema sektori puhul (algseadmete valmistajatele müügi puhul on see 13-30 % ja järelturul 56-63 %).
4. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import
(99)
Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi areng.
Impordimaht (tuhat ühikut)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Türgi
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks 2006 = 100
100
109
97
83
Turuosa (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norra
1 079
1 210
1 106
520
Indeks 2006 = 100
100
112
102
48
Turuosa (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Lõuna-Aafrika
490
851
790
700
Indeks 2006 = 100
100
173
161
143
Turuosa (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Muud
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks 2006 = 100
100
108
99
78
Turuosa (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Nagu näha, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija, kelle turuosa on oluline, kuid suhteliselt stabiilne. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import vähendas nende turuosa 9 %-lt 2006. aastal 8,4 %-ni uurimisperioodil. Neist riikidest pärit impordi hinna mõju ELi tootmisharule arutatakse põhjenduses 136 jj.
5. ELi tootmisharu olukord
5.1. Üldised märkused
(101)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodini.
(102)
Nagu eespool selgitatud, tuli kasutada valimit. Kahju analüüsimiseks analüüsiti kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil.
-
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu ELi tootmisharu tasandil. Näitajad on peamiselt saadud kuue valimis olnud äriühingu küsitluste vastustest ning täiendavatest miniküsimustikest. Need küsimustikud on seotud äriühingutega, kes esindavad üle 80 % ELi kogutoodangust. Selleks, et katta kogu ELi tootmine, tehti ülejäänud toodangu kohta teatavad ekstrapoleerimised lisaks neile andmetele, mis saadi erinevatest allikatest, eelkõige kaebusest saadud ja enne uurimise algatamist kogutud andmed. Kõiki neid tegureid ristkontrolliti võimaluse korral vastava statistika raames esitatud andmetega.
-
Mikromajanduslike elementide (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, s.t nende ELi tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.
5.2. Makromajanduslikud näitajad
5.2.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
(103)
Allpool esitatud tabelis on esitatud tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng ELi kogutoodangu alusel:
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmine (ühikud)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksid 2006 = 100
100
100
91
76
Tootmisvõimsus (ühikut)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksid 2006 = 100
100
99
100
96
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksid 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Nagu tabelist näha, oli tootmine 2006. ja 2007. aastal suhteliselt stabiilne umbes 49,5 miljoni ühikuga, seejärel langes 2008. aastal 45,2 miljoni ühikuni ning 37,6 miljoni ühikuni uurimisperioodil, mis on 24 % langus vaatlusalusel perioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise tase langes samal perioodil 19,4 protsendipunkti võrra.
(105)
Tootmisvõimsuse rakendamise taseme languse peamiseks põhjuseks tootmisvõimsuse languse juures võib pidada märkimisväärset tootmise langust.
5.2.2. Müügimahud ja turuosa
(106)
Järgmised arvud näitavad müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kõigi ELi tootjate põhjal.
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Kogu ELi tootmisharu müügimaht (tuhat ühikut)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksid 2006 = 100
100
103
94
79
Turuosa (%)
78
75
74
72
Indeksid 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
ELi müük kasvas 45,4 miljonilt ühikult 2006. aastal 46,6 miljoni ühikuni 2007. aastal ning langes siis 42,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ja 35,7 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Kokku vähenes ELi müük vaatlusalusel perioodil 21 % võrra.
(108)
Kõik ELi tootjad kaotasid pidevalt turuosa, 78 %-lt 2006. aastal kuni 75 %-ni 2007. aastal, 74 %-ni 2008. aastal ja 72 %-ni uurimisperioodil. See on kokku 6 protsendipunkti suurune kadu vaatlusalusel perioodil. Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa umbes 6 protsendipunkti.
5.2.3. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Töötajate arv
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksid 2006 = 100
100
104
101
91
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksid 2006 = 100
100
95
90
83
Aastapalk (eurodes)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksid 2006 =100
100
89
83
82
(109)
Tööhõive kasvas 14 204 töötajalt 2006. aasta lõpus 14 818 töötajani 2007. aasta lõpus, langes 14 309 töötajani 2008. aasta lõpus ja langes veelgi 12 981 töötajani uurimisperioodi lõpus. Eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kadus 1 328 töökohta, mis vastab rohkem kui kümnendikule töötajaskonnast kuue kuu jooksul.
(110)
Paralleelselt sellega muutus tootlikkus 3 500 ühikult töötaja kohta 2006. aastal 3 341 ühikuni töötaja kohta 2007. aastal, 3 164 ühikuni töötaja kohta 2008. aastal ning 2 903 ühikuni töötaja kohta uurimisperioodil. Tootlikkuse langust eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel võib selgitada asjaoluga, et personali arvukuse muutmine ei toimunud sama kiiresti kui tootmise vähenemine. See seletub piiratud võimalustega kõnealuse tootmisharu ümberkorraldamiseks või seadmete ajutiseks peatamiseks ning suurte kuludega personali toetamiseks koondamiste korral. Uurimine näitas, et töötajate arv vähenes eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Palgakulu vähenes vaatlusalusel perioodil. ELi tootmisharus uurimisperioodil tehtud investeeringud suurendavad eeldatavasti veelgi tootmisharu tõhusust ja tootlikkust keskpikas ja pikaajalises perspektiivis.
5.2.4. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(111)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Kõik määratletud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Dumpinguhindadega impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
5.2.5. Lepingud
(112)
Nagu märgitud põhjenduses 20 jj, müüakse suurem osa ELi toodetud alumiiniumrattaid hankemenetluste teel, mis toimuvad keskmiselt kaks aastat enne uue automudeli välja laskmist. Seetõttu uuris komisjon vaatlusalusel perioodil sõlmitud lepinguid (mis täidetakse pärast uurimisperioodi), et teha kindlaks, kas saab teha mingeid järeldusi tarnete tõenäolisest arengust ELi tootmisharus uurimisperioodi järgselt. Kogutud teave ei võimalda praegusel hetkel siiski teha hästi argumenteeritud järeldusi ning seetõttu uuritakse seda edasi.
5.3. Mikromajanduslikud näitajad
5.3.1. Üldine märkus
(113)
Kolm kuuest valimisse kaasatud tootjast on suured kontsernid tootmisüksustega mitmes liikmesriigis ning teised kolm on kergema struktuuriga ja on koondunud ühte või kahte liikmesriiki. Uuritaval perioodil suleti kolm valimisse kaasatud tootja tootmisüksust, esimene 2006. aastal, teine 2008. aastal veidi enne uurimisperioodi algust ning viimane uurimisperioodi lõpupoole.
5.3.2. Varud
(114)
Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluvate ELi tootjate varude suurust iga perioodi lõpus.
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Varud (tuhat ühikut)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Varude osakaal tootmismahust jäi alla 12 %. Meenutatakse, et antud näitaja ei ole eriti oluline, kuna ELi tootmisharu valmistab alumiiniumrattaid väga suures osas tellimuste alusel ning varud teataval ajahetkel on peamiselt kaup, mis on müüdud, kuid mitte veel ära saadetud.
5.3.3. Müügihinnad
(116)
Valimisse kaasatud ELi tootjate ühiku müügihind oli 2006. ja 2007. aastal stabiilselt 49 eurot ühiku kohta, kuid vähenes 48 euroni ühiku kohta 2008. aastal ja 46,5 euroni ühiku kohta uurimisperioodil. See vastab 6 %-lisele langusele vaatlusalusel perioodil ning samuti näitab see olulist müügihinna langust uurimisperioodil (vt tabel põhjenduses 89).
5.3.4. Kulutasuvus, rahavood, investeeringutasuvus ja kapitali ja investeeringute kaasamise võime
(117)
Samasuguse toote kasumlikkus määrati kindlaks valimisse kaasatud äriühingute samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest. Kui 2006. ja 2007. aastal oli kasumlikkus veel kasumilävest kõrgemal, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus drastiliselt, mille põhjuseks oli müügimahu kahanemine ja müügihinna langus ning kõrgete püsikuludega tootmisharu mittepaindlik kulustruktuur.
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Kulutasuvus (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Valimisse kuulunud ELi tootjate investeeringute suundumus vaatlusaluse toote puhul on näidatud järgmises tabelis.
EUR
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksid 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse, isegi kui kasumlikkus vähenes. Investeeriti peamiselt seadmetesse, et parandada tõhusust. Kasvavad investeeringud näitavad, et tootmisharu oli veel võimeline kapitali kaasama.
(120)
Hoolimata neist jõupingutustest langes vaatlusaluse toote investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil, jõudes uurimisperioodil - 40 %-ni. See tõestab kasumlikkuse kadu tootmisharus ning tema võimetust luua investeeringutest kasumit.
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Investeeringutasuvus
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksid 2006 = 100
100
24
-27
-80
Rahakäive (protsentides käibest)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksid 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Vaatlusalusel perioodil langes ka valimis olnud tootjate finantstegevuse käive 8,1 protsendipunkti, mis peegeldab suuresti kasumlikkuse vähenemist. Sellise näitaja langust ei saa omistada investeeringute suurenemisele, vaid see peab olema tulenenud sellest, et äritegevus tõi sisse vähem sularaha. Kuna tootmisharu (oma struktuuri tõttu) vajab põhivarade jaoks pidevaid rahasüste, näitab rahavoo langus ELi tootmisharu kasvavat nõrkust ja tema suutmatust ennast ise finantseerida.
5.3.5. Tootmiskulud ja toorainekulud
(122)
Alljärgnev tabel näitab, kuidas valimisse kuulunud tootjate jaoks muutus vaatlusaluse toote keskmine kulu tonni kohta.
Eurodes
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine tootmiskulu (ühiku kohta)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Keskmine tootmiskulu oli vaatlusalusel perioodil püsiv, keskmiselt umbes 50 eurot ühiku kohta.
6. Järeldus kahju kohta
(124)
Nimetatud põhjustel võib esialgu järeldada, et ELi tootmisharu kandis olulist kahju. Antud otsust kinnitab ka asjaolu, et mitmed äriühingud või tootmispaigad tuli vaatlusalusel perioodil sulgeda (algseadmete valmistajate sektoris 5) või pidid läbima maksujõuetusmenetluse (järelturul 21 ja algseadmete valmistajate sektoris 4).
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(125)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas ELi tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ELi tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. Hiina RVst pärit impordi mõju
2.1. Üldised märkused
(126)
Dumpinguhinnaga impordi turuosa 6 protsendipunktilise suurenemise ning ELi tootmisharu 6 protsendipunktilise turuosa kaotuse vahel 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel on selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele, sest see lõi ELi tootjate hindu pidevalt alla.
(127)
Üks huvitatud isik väitis, et Hiina impordi turuosa on liiga väike selleks, et olulist kahju põhjustada. Siiski ei saa 12 %-list turuosa hinnatundlikult turul (ja eriti algseadmete valmistajate sektoris) pidada väikseks.
(128)
Tuleb meenutada, et Hiina RVst pärit impordi maht suurenes ligikaudu 65 % ning selle hinnanguline turuosa peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil. Lisaks, nagu selgitati põhjenduses 86 jj, langesid Hiinast pärineva impordi hinnad 8 % (vt põhjendus 89 jj) ning toimus hindade märkimisväärne allalöömine (vt põhjendus 93 jj). Peamised tegurid, millega käesoleval juhtumil arvestada tuleb, on impordi järsk suurenemine ja märkimisväärne hindade allalöömine.
(129)
ELi tootmisharu vastas kahjustavale dumpingule hindade alandamisega 2007. aastal. Hiina impordi hinnasurve tõttu ei olnud ELi tootmisharu siiski võimeline turuosa hoidma isegi alandatud hindadega. Leiti, et algseadmete valmistajate hankemenetlustes on Hiina madala hinnaga pakkumistel olnud peamine osa ELi tootmisharu pakutavate hindade alandamises. Hoolimata ELi tootmisharu hinna alandamisest jäi Hiina impordi keskmine müügihind ELi tootmisharu hindadest madalamaks. Selle tagajärjel vähenes vaatlusalusel perioodil ELi tootmisharu müük märkimisväärselt. Kuna Hiina hinnad olid uurimisperioodil võrreldes 2006. aastaga veelgi langenud, pidi ELi tootmisharu äritegevuse jätkamiseks uuesti hindu alandama. ELi tootmisharu kasumlikkus langes alla kasumiläve, mis ei võimalda tegevuse jätkamist pikaajaliselt.
(130)
Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ELi tootmisharus täheldatud kahju vahel on olemas tugev seos. Seetõttu võib praegusel etapil järeldada, et Hiina madalahinnalise impordi ja ELi tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
2.2. Vaatlusaluse toote sektoraalne jaotumine
(131)
Väideti, et algseadete valmistajad ja järelturg on kaks iseseisvat kanalit ning nende vahel puudub vastastikune mõju. Sellel alusel on eriti väidetud, et ELi tootmisharu kahju ei saa olla põhjustatud Hiina impordist, kuna ELi tootmisharu suunab suurema osa oma müügist algseadmete valmistajate sektorisse (85 % valimis olevatest tootjatest), kuid Hiina import on peamiselt suunatud järelturu sektorile ja on algseadmete valmistajate sektoris väga piiratud.
(132)
Kuigi turustuskanalid on tõepoolest erinevad, võib komisjoni tuvastatud asjaolude kohaselt siiski toimuda mingi vastastikune mõju, kuigi kaudselt. Selleks, et saada võimalikult täielikku pilti käesolevast olukorrast, on neid kahte sektorit käsitletud eraldi.
(133)
Järelturu sektoris võib kindlaks tehtud kahju põhjuseks kindlasti pidada madalahinnalist Hiina importi, mis moodustas kuni 34 % selles sektoris. Algseadmete valmistajate sektoris, mis moodustab suurema osa ELi tarbimisest (35 miljonit ühikut umbes 50 miljonist), on Hiina kohalolek palju väiksem (maksimaalselt 6 %). Nagu juba selgitatud, tuleb silmas pidada, et kahju, mida saadi müügil algseadmete valmistajatele, on põhjustatud Hiina madalatest hindadest ning on seetõttu hinnaga seotud. Täpsemalt öeldes, on märke selle kohta, et autotootjad kasutasid Hiina pakutud hindu võrdlusena ning selle mõjul surusid ELi alumiiniumrataste tootjate hinnad hankemenetluste käigus alla. Selleks, et turule püsima jääda, ei ole ELi tootjatel muud võimalust, kui järele anda ja hindu alandada.
(134)
Lisaks ei saa välistada, et alanev hinnasuund järelturu sektoris mõjutab hindu algseadmete valmistajate sektoris. Järelturu ja algseadmete valmistajate sektori keskmiste hindade võrdlus näitas, et viimaste hinnad olid kuni 2007. aastani esimeste omadest keskmiselt kõrgemad, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus. See näitab, et hinnasurve algseadmete valmistajate sektoris on viimastel aastatel olnud palju tugevam.
(135)
Seetõttu järeldatakse esialgu, et Hiina import on põhjustanud kahju ELi tootmisharule nii järelturu kui ka algseadmete valmistajate sektoris. Seda uuritakse kindlasti veel edasi.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi mõju
3.1.1. Türgist pärit impordi mõju
(136)
Nagu näidatud põhjenduses 99 jj, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija. Vaatlusalusel perioodil oli Türgi turuosa ELi turul umbes 7 %. Järgnevas tabelis võrreldakse kõigi kolmandate riikide impordi hindu ELi tootjate hindadega.
Eurot ühiku kohta
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Türgi
40,8
42,6
52,4
40,7
Valimis olevad ELi tootjad
49,7
49,7
48
46,5
Hiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Eristamine Türgi/ELi tootjad
8,9
7,1
4,4
5,8
Eristamine Hiina/ELi tootjad
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Vaatlusalusel perioodil olid Türgi hinnad pidevalt madalamad kui valimis olevate ELi tootjate hinnad, välja arvatud 2008. aastal. Uurimisperioodil jõudis hinnavahe Türgi ja ELi tootjate hindade vahel 5,7 euroni (+/- 12,3 % ELi hindadest, samas kui vastav hinnavahe Hiinaga oli 14,5 eurot (+/- 31 %). Nimetatud põhjustel on asjakohane esialgu järeldada, et uurimisperioodil avaldas Türgi impordi madalam hind ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuid mitte sellisel suurel määral, et see oleks võinud kõrvalda põhjusliku seose dumpinguhinnaga Hiina impordi ja ELi tootmisharule tekitatud kahju vahel.
3.1.2. Muudest kolmandatest riikidest kui Türgist pärit impordi mõju
(138)
Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit impordi ühine turuosa vähenes 9 %-lt 2006. aastal 8,3 %-ni uurimisperioodil (vt põhjendus 99). Vastavad hinnad jäid samal perioodil ELi tootjate hindadega sarnasteks. Neil põhjustel järeldatakse, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import ei aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule.
3.2. Majanduskriisi mõju
(139)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina impordi neelas ära ELi tarbimise suurenemine 2007. aastal ning et tarbimise langus 2008. aastal langes kokku majanduslangusega ja samaaegse müügi vähenemisega autotööstuses. Selle väite kohaselt olid need tegurid ELi tootmisharu nõrkade tulemuste peamisteks põhjusteks.
(140)
Majanduskriis avaldas tõepoolest ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuna tarbimine vähenes ja hinnad langesid. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 14,5 %.
(141)
Alumiiniumrataste tootjad tegutsevad sümbioosis autotööstusega, mida kriis tõsiselt mõjutas. Alljärgnev tabel näitab autotootmise mahu arengut vaatlusalusel perioodil Euroopas. Autodel kasutatakse kas alumiinium- või terasrattaid ning on raske kindlaks määrata, millises proportsioonis. Siiski ei ole märke selle kohta, et see proportsioon oleks vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt muutunud. Seetõttu ei saa välistada, et suur langus autotootmise mahus, mis toimus 2008. aasta lõpust kuni uurimisperioodini, mõjutas alumiiniumrataste tootjate müügimahtu. Järgnev tabel näitab, et tootmismahu langus oli 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest üle 15 %.
EL 27s
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Toodang Euroopas (tuhat ühikut)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
ELi tootmisharu majandusnäitajate analüüs näitab, et langus algas juba enne majanduskriisi ning langes ajaliselt kokku Hiina impordi turule tungimise algusega. Kasumlikkuse arvud näitavad näiteks, et langus algas 2006. ja 2007. aasta vahel (langus 2,5 protsendipunkti), jätkus 2007. ja 2008. aasta vahel (veel 2,2 protsendipunkti langust) ning jõudis äärmisesse langusse 6,9 protsendipunktiga 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
(143)
Hiina import kasvas turul jätkuvalt hoolimata vähenevast tarbimisest ning jõudis uurimisperioodil 12,4 %-ni. Hiina tootjate mahud ja turuosa kasvasid pidevalt ning nende hinnad lõid jätkuvalt alla ELi tootmisharu hinnad. Oleks võinud arvata, et majanduskriis mõjutab kõiki tootjaid ühteviisi. Kuid, nagu eespool selgitatud, kasvas Hiina import selliste hindadega, mis lõid ELi hinnad oluliselt alla. Seetõttu on asjakohane järeldada, et kui majanduskriisi ei oleks olnud, siis oleks Hiina impordi maht ja turuosa kasvanud isegi rohkem.
(144)
Neil põhjustel on mõistlik oletada, et majanduslangus, isegi kui see aitas kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule, ei ole iseenesest selline tegur, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Vastupidi, Hiina impordi mahud oleksid pidanud vähenema koos tarbimise langusega, nii nagu vähenes import muudest kolmandatest riikidest ja kõige märkimisväärsemalt ELi tootmisharu müük (meenutatakse, et see vähenes samas ulatuses Hiina impordi kasvuga).
3.3. ELi tootmisharu ekspordijõudluse muutuste mõju
(145)
ELi tootjate ekspordiaktiivsus jäi vaatlusalusel perioodil madalaks (alla 2 % valimis olnud ELi tootjate kogumüügist). Seetõttu ei saanud see avaldada negatiivset mõju ELi tootmisharu nõrgale olukorrale ning ei saa kõrvaldada põhjuslikku seost.
3.4. ELi tootjate vaheline konkurents ja kontsentratsioon ELi turul
(146)
Hulk ELi turul tegutsevaid alumiiniumrataste tootjaid (umbes 30) väidavad, et ELi turul on kõrge konkurents, kuigi siin on ka kõrge tootmise kontsentratsioon - kolm suurimat äriühingut toodavad 60 % kogu toodangust, kaks teist tootjat toodavad umbes 8 % ja neli tootjat umbes 4 %. Kättesaadavad andmed tootmismahtude kohta näitavad, et teised tootjad on väikese või keskmise suurusega ettevõtted.
(147)
Tuleb märkida, et mitmed väiksemad tootjad sulgesid oma tootmise enne 2008. aastat, 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Võib oletada, et ELi tootjate vaheline konkurents ja ilmne käimasolev kontsentreerumine on aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule. Uurimise andmed näitavad siiski, et mitte ainult väikesed ettevõtted ei ole kahju kannatanud. Käesolevad arengud on mõjutanud nii suuremaid kui ka väiksemaid tootjaid. Seetõttu ei saa järeldada, et ELi tootjate vaheline konkurents on märkimisväärselt kaasa aidanud ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule.
3.5. Tarbijate eelistused teras- ja alumiiniumrataste osas
(148)
Väideti, et kahanev nõudlus alumiiniumrataste järele võib olla majanduskriisiga seotud tarbijaeelistuste muutus, kuna tarbijad võivad eelistada odavamaid terasrattaid. Selle väite toetamiseks ei esitatud ühtegi fakti. Praegusel hetkel, ning seda väidet toetavate andmete puudumisel ei saa sellist arengukäiku kinnitada.
3.6. Tootevalik
(149)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina import kasvas tänu sellele, et kasvas nõudlus teatavate Hiinas toodetavate kõrgtehnoloogilist tüüpi rataste järgi (nt sepistatud või stantsitud rattad), mida ei toodeta (märkimisväärses koguses) ELis. Seetõttu ei saanud Hiina RVst pärit import ELi tootmisharu kahjustada. Uurimisel tehti siiski kindlaks, et selliste toodete import moodustas ainult väga väikese osa kogu Hiina impordist. Seega tuli argument tagasi lükata.
4. Järeldus põhjuslike seoste kohta
(150)
Tuleb meenutada, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist märkimisväärse toodangu ja müügi vähenemisega, turuosa kaotusega ning ka hinnalangusega, mis on ELi tootmisharu kahjumisse viinud. Hiinast pärit impordi maht, mis on oluliselt alla löönud ELi tootmisharu hinnad, ning Hiina turuosa on samal ajavahemikul kasvanud.
(151)
Komisjon on analüüsinud kõiki tegureid, mis võisid ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule kaasa aidata. Sellega seoses leiti, et majanduskriis, Türgist pärit import ja ELi tootjate vaheline konkurents, mis viis tootmise kontsentreerumiseni, võisid avaldada mingit mõju kahju tekitavale olukorrale. Esialgu järeldatakse siiski, et nende tegurite mõju ei ole selline, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel, nagu eespool on üksikasjalikul kirjeldatud.
(152)
Lähtudes eespool esitatud analüüsist kõigi teadaolevate tegurite mõju kohta ELi tootmisharu olukorrale, tehakse seega esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ELi tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
F. ELi HUVID
1. ELi tootmisharu huvid
(153)
Käesoleva juhtumi puhul oli ELi tootjate koostöö ja toetuse tase kõrge (üle 70 %). See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt ELi tootjate huvides.
(154)
Uurimine näitas, et ELi tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla ELi tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 93 jj).
(155)
Võib oodata, et ELi tootmisharu saab kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiavad ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi voo.
(156)
Kui meetmeid ei võetaks, võib oodata, et madala dumpinguhinnaga alumiiniumrataste import, eelkõige järelturu sektoris, jätkub või isegi kasvab. Ei saa ka välistada, et kasvav hinnasurve järelturu sektorile ning selle sektori levik mõjutavad vähemalt kaudselt algseadmete valmistajate sektori olukorda. Sellega seoses on leitud, et teatavad tootjad vaatlusaluses riigis on liikumas või juba liikunud järelturu keskmisele või kõrgemale tasandile ning sealt edasi algseadmete valmistajate sektorisse - väga madalate hindadega. On oodata, et selline suund jätkub ja võib tõenäoliselt ohustada suurt rühma ELi tootjaid, kes tegutsevad algseadmete valmistajate sektoris. Kuna kõnealuste tootjate rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, viiks see tõenäoliselt suure hulga ELi tootjate, kui mitte kõigi, järk-järgulise hävimiseni.
2. Importijate huvid
(157)
Valimisse võeti (vt põhjendus 13) viis sõltumatut importijat ja kaks importivat kasutajat, kes valiti nende impordimahu alusel.
(158)
Koostööd teinud sõltumatute importijate import on alla 10 % kogu Hiina RV impordimahust.
(159)
Uurimine näitas, et enamus importijaid olid auto varuosadele spetsialiseerunud kauplejad. Nende hulgas võib eristada kahte kategooriat. Üks kategooria koosneb äriühingutest, kes impordivad ja müüvad edasi oma kaubamärgiga alumiiniumrattaid, mille tootmise nad on allhangete raames viinud Hiina RVsse. Nad ei ole siiski Hiina eksportijatega seotud. Sellel importijate kategoorial on tavaliselt üsna märkimisväärsed lisandväärtuse loomise tegevused ELis (nt disain, uurimis- ja arendustöö) ning mõnikord on neil ka oma turustuskett ja vastav tööhõive tase. Teine kategooria koosneb importijatest/turustajatest, kes on rohkem mahule ja vähem kaubamärgile orienteeritud kauplejad. Üldiselt on neil importijatel madalamad struktuurikulud ja väiksema lisandväärtusega tegevused.
(160)
Madal koostöö tase sõltumatute importijate hulgas lubab oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt. Koostööd teinud importijate/turustajate puhul leiti, et Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük moodustas nende kogukäibest 1-6 %. Allhankeid tegevate äriühingute puhul on olukord keerulisem, kuna Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük võib olla peaaegu kogu nende äritegevus. Kui võetaks meetmed, siis mõjutaksid need kindlasti nende tegevust, kuigi praegusel etapil on raske määrata nende mõju suurust. Seda küsimust uuritakse edasi.
3. Kasutajate huvid
3.1. Üldised märkused
(161)
Kasutajate küsimustikud saadeti umbes 20 kasutajale. Uurimises tegi koostööd 13 autotootjat. Koostööd tegi ka kaks ühendust, mis esindavad kasutajaid ning algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste importijaid.
(162)
Koostööd teinud kasutajate import moodustab vastavalt Eurostati andmetele 19 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Eurostati andmed ei võimalda täpselt määratleda, kas impordimüük toimus algseadmete valmistajate või järelturu sektoris. Nagu märgitud põhjenduses 133, võis siiski eristada algseadmete valmistajate ja järelturu sektorit, millest nähtus, et algseadmete valmistajate import moodustas 20-30 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Neil põhjustel on asjakohane oletada, et koostöö algseadmete valmistajate sektoris oli väga kõrge.
(163)
Üldiselt kasutavad autotootja Hiina varustust piiratud ulatuses. Individuaalselt vaadates selgub, et koostööd teinud autotootjad kasutavad erinevaid ärimudeleid. Mõned ei impordi Hiinast üldse, teised impordivad alla 5 %, kuid mõned impordivad kuni 30 % oma vajadustest.
(164)
Nii importivad kui ka mitte importivad kasutajad on meetmetele vastu. Üks nende peamisi argumente on see, et autotootjate huvides on säilitada erinevaid tarneallikaid ning saada kasu konkurentsist rataste turul. Meetmete võtmise korral oleksid nad täielikult sõltuvad piiratud arvust Euroopa tootjatest. See argument ei ole siiski otsustav, kuna on olemas märkimisväärses koguses importi muudest kolmandatest riikidest.
3.2. Meetmete maksumus
(165)
Alumiiniumrataste hind moodustab umbes 1 % auto hinnast. 20 %-lise meetme korral tõuseksid kulud seega 0,2 %. Nende autotootjate puhul, kes impordivad maksimaalselt 5 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv kogu autotoodangus 5 % 0,2 %-st, s.t 0,01 %. Kuid isegi nende autotootjate puhul, kes impordivad kuni 30 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv 30 % 0,2 %-st, s.t 0,06%. Seega oleks meetmete võtmisel vaid väga piiratud mõju kuludele. Pealegi tundub olevat levinud tava, et alumiiniumrattad, mida autotootjad impordivad teatava hinnaga (näiteks 50 eurot), müüakse lõpptarbijale kolme-neljakordse hinnaga (s.o 200 eurot).
3.3. Tarnija vahetamise kulud
(166)
Nagu eelnevalt selgitatud, arendatakse algseadmete valmistajate alumiiniumrattad välja kaks aastat enne uue automudeli väljalaset. Igasugune tarnija vahetamine nõuab aega (vähemalt kuus kuud) ning võib tuua kaasa ka lisakulud seoses seadistamisega. Uurimine on näidanud, et enamus autotootjaid hajutavad tegelikult oma tarneallikaid, s.t konkreetseid alumiiniumrattaid tarnitakse kahelt (või enamalt) tootjalt. Selline kahekordne tarnimine toimub ka Hiinast hangitavate mudelite puhul, et tagada tarnekindlus. Seetõttu tundub, et tarnija vahetamise riski on Hiinast hankimise otsuse juures juba arvesse võetud. Lisaks nähtub uurimise käigus kogutud lepingutest, et autotootjad võivad üldiselt igal ajal ilma trahvideta lepingu üles öelda.
3.4. Huvitatud isikute esitatud lisaväited
(167)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et tollimaksude kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumratastele annaks eelise Lõuna-Korea tootjatele, lisaks 0 %-lisele autode tollimaksule tulevase vabakaubanduslepingu kohaselt. Selle väite kohaselt oleks Lõuna-Korea autotootjatel jätkuv juurdepääs madalahinnalistele Hiina alumiiniumratastele ning nad võivad isegi taotleda tollimaksu tagastamist ELi eksporditud autode eest (teatavate autoosade impordi eest makstud tollimaksu võib selle auto ekspordi korral tagasi nõuda). Hiina alumiiniumrataste suhtes kohaldatav dumpinguvastane meede asetaks Euroopa autotootjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes 0 %-lise tollimaksuga ELi imporditavate Lõuna-Korea autodega.
(168)
Tuleb märkida, et Lõuna-Koreast pärit autode turuosa ELi turul on praegu vaid 3 %. Kuna Korea autode impordi arengut on raske ette näha, kuid võttes arvesse meetmete väga väikest mõju otsestele kuludele ELi autotootjate jaoks, ei saa praegusel etapil järeldada, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumrataste suhtes mängiks selles osas erilist rolli.
4. Tarbijate huvid
(169)
Ühtegi väidet ei esitatud seoses meetmete mõjuga lõpptarbijale. See asjaolu ning uurimisel leitud madal mõju kuludele ja autotootjate hinnastrateegiad räägivad selle tõenäosuse vastu, et meetmed võiksid tarbijahindadele märkimisväärset mõju avaldada.
5. Tarnijate huvid
(170)
Tarnijate küsimustikule vastas viis tarnijat, kes tarnivad tooraineid/varustust alumiiniumrataste tootjatele ELis. Nad tarnivad alumiiniumi/esmase valu valuplokke, värvi/kruntvärvi või madalsurve seadmeid. Valuplokkide tarnijate müük ELi tootmisharule moodustab ainult väikese osa nende tegevusest (alla 6 % nende kogukäibest), mistõttu nende huvi Hiinast pärit alumiiniumratastele kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete suhtes on kasin. Teiste tarnijate puhul (seadmete või värvi või madalsurve seadmete tarnijad) moodustab müük ELi tootmisharule 30-50 % nende kogukäibest. Arvestades, et need äriühingud on väikese ja keskmise suurusega ettevõtted, on ELi tootmisharu elujõulisus nende tegevuse jaoks olulise tähtsusega.
6. Järeldus ELi huvide kohta
(171)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit alumiiniumrataste impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.
G. AJUTISED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamise tase
(172)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiina RVst ei tekitaks ELi tootmisharule täiendavat kahju.
(173)
Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ELi tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(174)
Nagu märgitud põhjenduses 20, iseloomustab alumiiniumrataste turgu kaks üsna erinevat turusektorit. Uurimisel tehti veel kindlaks, et ELi tootjate müük oli peamiselt suunatud algseadmete valmistajate sektorile ning moodustas 85 % kogu ELi tootmisharu müügist.
(175)
Seetõttu leiti, et ajutiste meetmete kohaldamiseks on asjakohane hinnata kahjumarginaali, mis võtab arvesse seda konkreetset turusituatsiooni.
(176)
Algseadmete valmistajate sektoris teevad alumiiniumrataste ostjad (kes on autotootjad) oma tellimused hankemenetluste kaudu. Selle tulemusel võib juhtuda, et ühte ja sama rattamudelit, mis pannakse ühe ja sama automudeli alla, tellitakse suurtes kogustes mitmest allikast, sageli Hiina ja ELi tootjalt samaaegselt. Esialgu järeldati, et selline hankemenetlus annab täpse ja usaldusväärse ülevaate sama pakkumise pärast konkureerivate Hiina ja ELi tarnijate vahelisest keskmisest hinnakonkurentsist uurimisperioodil.
(177)
Seetõttu leiti, et on asjakohane arvutada hindade allalöömise marginaal ELi tootjate ja Hiina eksportijate esitatud andmete järgi kindlaks tehtud hindade alusel, kui nad sellistel pakkumistel konkureerivad.
(178)
Kahju tekitava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et ükskõik milline meede peaks võimaldama ELi tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada mõistlikku kasumit. Tootmiskulude puhul tehti kohandusi ELi tootmisharule uurimiseperioodil osaks saanud tegeliku kahjumi suhtes (- 5,4 %). Järeldati, et mõistlik maksueelne kasum, mida seda tüüpi tootmisharu suudaks normaalsetes konkurentsitingimustes (st ilma dumpinguhinnata impordita) saavutada sarnase toote müügil ELis, tuleks määrata võrreldes 2006. aastal saavutatud kasumlikkusega, mis oli + 3,2 %. Tol aastal oli Hiinast pärit impordi maht veel suhteliselt madal. Lähtuvalt sellest arvutati ELi tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind.
(179)
Selle põhjal arvutati hindade allalöömise marginaaliks 20,6 %.
(180)
Seda tulemust kinnitati veel täiendava arvutusega, mis põhines uurimise käigus mõnede autotootjate esitatud hankelepingute võrdlusel. Kui autotootjad tellisid sama alumiiniumratta mudelit nii Hiina kui ka ELi tootjalt, siis oli hindade allalöömise marginaal (võttes arvesse tehtud kohandusi, nagu selgitati põhjenduses 93 jj) samas suurusjärgus kui eelmises põhjenduses kindlaks tehtu.
(181)
Märgitakse, et kõnealune hindade allalöömise marginaal on madalam kui põhjendustes 76 jj kindlaks tehtud dumpingumarginaal ning seetõttu tuleks seda kasutada tollimaksumäära kehtestamisel vastavalt väiksema tollimaksu eeskirjale.
(182)
Võttes arvesse käesoleval juhtumil kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetodit, peetakse teostamatuks määrata individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad algmääruse artikli 9 lõike 5 teise lause kohaselt. Eelkõige on see teostamatu seetõttu, et puuduvad usaldusväärsed andmed analüüsimiseks konkreetsete äriühingute tasandil. Seetõttu otsustatakse ajutiselt kehtestada üleriigiline dumpinguvastane tollimaks kogu Hiinast pärit impordile hindade allalöömise marginaali tasemel, 20,6 %.
2. Ajutised meetmed
(183)
Eelmainitut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleb Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaks määratud kahjumarginaali tasemele.
(184)
Kavandatav dumpinguvastase tollimaksu määr on seetõttu 20,6 %.
H. TEAVITAMINE
(185)
Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks CN-rubriikide 8701-8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701010 ja 8708705010) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 20,6 %.
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ELis vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 10. mai 2010