ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2011
o státní podpoře C 48/08 (ex NN 61/08), kterou poskytlo Řecko společnosti Ellinikos Xrysos SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 1006)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/452/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory č. C 48/2008 (dříve NN 61/2008) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
Dne 9. července 2007 obdržela Komise stížnost, podle které Řecko údajně přijalo dvě opatření, jimiž poskytlo státní podporu společnosti Ellinikos Xrysos SA (dále jen „Ellinikos Xrysos“). Po výměně informací rozhodla Komise dne 10. prosince 2008 zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně uvedených opatření.
(2)
Dne 23. února 2009 předložilo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. března 2009 (3). Připomínky podaly čtyři zúčastněné strany: Ellinikos Xrysos jako příjemce uvedených opatření dne 10. dubna 2009, European Goldfields Ltd. jako hlavní akcionář společnosti Ellinikos Xrysos dne 10. dubna 2009, odborová organizace dolů Cassandra dne 2. dubna 2009 a Hellenic Mining Watch, což je řecká organizace, jejímž cílem je „ochrana životního prostředí a veřejnosti před negativními důsledky důlní činnosti a zajištění veřejného zdraví“ (4), dne 6. dubna 2009.
(4)
Připomínky byly sděleny Řecku dopisy ze dne 6. května 2009 a 7. července 2009. Řecko odpovědělo na připomínky zúčastněných stran dopisy ze dne 3. června 2009, 20. července 2009 a 23. září 2009.
(5)
Komise si dne 19. června 2009, 11. prosince 2009 a 22. dubna 2010 vyžádala od řeckých orgánů další informace a Řecko a společnost Ellinikos Xrysos odpověděly v dopisech ze dne 23. července 2009, 29. července 2009, 15. ledna 2010, 11. února 2010, 12. února 2010, 4. května 2010 a 27. května 2010. K další neformální výměně informací mezi útvary Komise a řeckými orgány došlo elektronickou poštou v květnu 2010. Jednání mezi útvary Komise a řeckými orgány proběhla dne 11. února 2009 a 24. června 2010 a mezi útvary Komise a údajným příjemcem dne 2. února 2009 a 26. června 2009.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. ZÁKLADNÍ INFORMACE O HORNÍM PRÁVU A POVOLENÍCH K TĚŽBĚ
(6)
Horní právo je právo vstoupit na určitý kus půdy a obsadit ho za účelem jeho zpracování pomocí podzemní nebo povrchové těžby kvůli získání nerostů, které může obsahovat. Je postupováno s právem těžby, jež je jeho nedílnou součástí.
(7)
Horní právo je odlišné od povolení k těžbě, což je licence na provádění důlní činnosti. Povolení k těžbě udělují příslušné orgány po vyhodnocení předložených zpráv o proveditelnosti a studií dopadu na životní prostředí. V tomto konkrétním případě udělovalo povolení k těžbě v době prodeje uskutečněného v roce 2003 ministerstvo rozvoje.
II.b. PŘÍJEMCE
(8)
Ellinikos Xrysos je významná řecká důlní společnost, jež působí v oblasti těžby zlata, mědi, olova, stříbra a zinku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 44,7 milionu EUR (se ziskem po zdanění ve výši 1,7 milionu EUR) a zaměstnávala přibližně 350 osob. V době dotyčných opatření podpory (viz 11. a 16. až 18. bod odůvodnění) představovala Ellinikos Xrysos velký podnik, protože byla provázána s velkou společností. Podle doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, které se týká definice mikropodniků a malých a středních podniků (5): a) kategorii mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) tvoří podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR a/nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR (příloha, hlava 1, čl. 2 odst. 1); b) z kategorie malých a středních podniků jsou vyřazeny skupiny podniků, jejichž hospodářská síla může přesáhnout sílu skutečných malých a středních podniků, přičemž je nutno rozlišovat mezi různými druhy podniků v závislosti na tom, zda jsou samostatné (9. bod odůvodnění); c) „samostatným podnikem“ se rozumí každý podnik, který není klasifikován jako provázaný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 1); a d) „provázaným podnikem“ se rozumí podnik, v němž většinu hlasovacích práv akcionářů nebo členů drží jiný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 3 písm. a)). V tomto konkrétním případě vlastnila v prosinci 2003 (v době prodeje z roku 2003) 53,3 % akcií společnosti Ellinikos Xrysos (160 000 akcií z celkového počtu 300 000) společnost Greek Mines SA, což je pobočka společnosti Aktor SA. Poslední dva předchozí roční obraty společnosti Aktor, tzn. v roce 2001 a 2002, dosáhly výše 120,9 milionu EUR a 302,6 milionu EUR. Také její poslední dvě bilanční sumy roční rozvahy dosáhly částky 151,9 milionu EUR a 260 milionů EUR (6). Tyto údaje činí z Aktor velkou společnost. Ellinikos Xrysos proto v době dotyčných opatření podpory byla velkou společností.
(9)
Současnými akcionáři Ellinikos Xrysos jsou společnosti European Goldfields Greece BV (65 % akcií), Hellas Gold BV (30 % akcií) a řecká stavební a energetická společnost Aktor SA (5 % akcií). European Goldfields Greece BV a Hellas Gold BV jsou dceřiné společnosti kanadské společnosti Goldfields Ltd., která se zabývá nabýváním, průzkumem a rozvojem nerostných ložisek na Balkáně.
(10)
Ellinikos Xrysos vlastní a provozuje doly Cassandra. Od řeckého státu je koupila a s nimi jejich horní práva v prosinci 2003. K dolům patří zlaté doly v Olympii a lokalitě Skouries a měděné a zinkové doly v lokalitě Stratoni.
(11)
Před rokem 2003 vlastnila doly Cassandra společnost TVX Hellas SA, jež je získala od řeckého státu v roce 1995 ve veřejném nabídkovém řízení za částku 11 miliard GRD (přibližně 39,8 milionu EUR (7)).
(12)
V roce 2002 zrušila řecká státní rada dolům Cassandra povolení na těžbu a získávání zlata, a to zejména dolům v Olympii a Stratoni. Povolení na těžbu a získávání zlata v Olympii byla zrušena z důvodů ochrany životního prostředí, které byly považovány za závažné. Těžební povolení ve Stratoni bylo zrušeno, protože ho řecký stát udělil protiprávně prostřednictvím orgánu, který k tomu neměl pravomoc.
(13)
Po výše uvedeném zrušení státní radou vydalo příslušné ministerstvo rozvoje dvě nařízení týkající se Stratoni: 1) dne 7. ledna 2003 nařídilo přerušení provozu ve Stratoni a 2) dne 29. ledna 2003 nařídilo ve Stratoni přijetí dodatečných bezpečnostních opatření. V souladu s rozhodnutím státní rady o zrušení povolení vydalo ministerstvo rozvoje dne 18. února 2003 další nařízení, kterým povolilo zahájení provozu ve Stratoni a zrušilo předchozí nařízení ze dne 7. a 29. ledna 2003. V době prodeje dolů společnosti Ellinikos Xrysos platilo nařízení ze dne 18. února 2003.
(14)
Výsledkem výše uvedeného zrušení povolení dolům Cassandra na těžbu a získávání zlata bylo, že společnost Kinross (kanadská těžební společnost) jako vlastník TVX Hellas ji přestala financovat, aby si zachovala hodnotu akciového podílu. To vedlo společnost TVX Hellas k podání návrhu na konkurz.
II.c. OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
(15)
Dne 12. prosince 2003 byly doly Cassandra převedeny z TVX Hellas na řecký stát za 11 milionů EUR v rámci mimosoudního vyrovnání, při němž došlo k vymazání vzájemných pohledávek (pohledávka TVX Hellas vůči Řecku dosahovala výše 293,5 milionu EUR). Stejného dne prodal řecký stát doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos za 11 milionů EUR, a to bez předchozího ohodnocení majetku či veřejné soutěže. Prodej zahrnoval: a) doly ve Stratoni, Skouries a Olympii spolu s příslušnými horními právy, b) pozemky, c) nerostné zásoby a d) fixní aktiva (těžební a provozní zařízení, ubytovny pro pracovníky a průmyslové stavební objekty). Podle řeckých orgánů bylo cílem opatření nalézt majitele, který by byl ochoten provozovat doly, a zajistit tak pracovní místa a chránit životní prostředí.
II.d. OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
(16)
Řecko prodalo doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi oběma stranami, jež byla potvrzena zákonem 3220/2004 (8). Podle tohoto právního předpisu byla společnost Ellinikos Xrysos osvobozena od jakékoliv daně. Došlo také ke snížení zákonných a dalších poplatků na 5 % skutečné výše, jež by měla být normálně uhrazena. Podle řeckých orgánů mělo opatření za cíl motivovat případné investory, protože hodnota dolů byla záporná.
(17)
Podle řeckých právních předpisů (9) činí daň z převodu nemovitosti 7 % hodnoty převáděného majetku u prvních 15 000 EUR a 9 % u zbývající částky. Podle řeckého horního zákona (10) k tomu existuje zvláštní daň z převodu horních práv ve výši 5 % hodnoty převáděných práv (tzn. hodnoty dolu).
(18)
Komise ve svém rozhodnutí dospěla u opatření 1 a 2 k celkové výši podpory v částce 15,34 milionu EUR, přičemž přezkoumala:
a)
hodnotu tří jednotlivých dolů (Stratoni, Olympie a Skouries), které tvoří doly Cassandra, založenou na hospodářských faktorech platných v době prodeje a také na provozuschopnosti těchto dolů (viz podrobná analýza v 63. až 79. bodě odůvodnění);
b)
hodnotu pozemku dolů Cassandra podle výpočtu uvedeného ve zprávě o ocenění (viz 19. bod odůvodnění) a ověřenou porovnáním s cenou zaplacenou za většinu tohoto pozemku ve veřejné soutěži z roku 1995 (viz podrobná analýza v 80. až 90. bodě odůvodnění);
c)
hodnotu nerostných zásob nabytých společností Ellinikos Xrysos při prodeji z roku 2003, jež je založena na stejné zprávě o ocenění (viz podrobná analýza v 91. až 97. bodě odůvodnění);
d)
výši splatné daně, od které byla společnost Ellinikos Xrysos v kupní smlouvě osvobozena (viz podrobnou analýzu ve 118. až 124. bodě odůvodnění).
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. prosince 2008 si Komise položila otázku, zda Řecko prodalo společnosti Ellinikos Xrysos doly Cassandra za jejich tržní hodnotu, protože k prodeji došlo bez vyhlášení veřejné soutěže či bez nezávislého ocenění majetku, a zda je tento prodej pod tržní hodnotou slučitelný se SFEU. Odvolávala se přitom na zprávu o ocenění aktiv dolů Cassandra, jež byla vypracována pro společnost European Goldfields, která je akcionářem Ellinikos Xrysos. Podle této zprávy dosahovala spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra částky 500 milionů USD (což odpovídá 411 milionům EUR při použití směnného kurzu 1,2155 USD/EUR (11) platného dne 30. června 2004). Zprávu (dále jen „zpráva Behre Dolbear“) vypracoval na základě zadání European Goldfields přední mezinárodní poradce v oblasti nerostných surovin společnost Behre Dolbear International Ltd (12).
(20)
Komise si také položila otázku, zda prominutí daně a snížení zákonných poplatků představují úlevu od finančních povinností vůči státu, jež je slučitelná se SFEU.
III PŘIPOMÍNKY ŘECKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
III.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(21)
Jelikož se připomínky Řecka a příjemce ve velké míře překrývají, uvede je Komise ve 22. až 31. bodě odůvodnění společně.
(22)
Podle řeckých orgánů a příjemce vystupovalo Řecko v prodeji z roku 2003 jako prostředník pouze proto, že společnost TVX Hellas se nacházela uprostřed konkurzního řízení a nemohla prodat doly společnosti Ellinikos Xrysos přímo. Tvrdí také, že Řecko doly nikdy nevlastnilo a z prodeje z roku 2003 nezískalo žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Uvádějí také, že v roce 1995 proběhla prodejní transakce mezi společností TVX Hellas a předchozím majitelem, což byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci, a že tak při prodeji v roce 2003 nebyly použity žádné státní prostředky.
(23)
Řecké orgány a příjemce dále tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Zápornou tržní hodnotu dolů lze rovněž prokázat skutečností, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu. Prohlašují, že kladná cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos, která je také soukromou společností, je odůvodněna smluvní doložkou o zrušení, jež odstraňuje riziko nabyvatele. K tomu uvádějí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Tvrdí, že snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků. Pokud jde konečně o zásoby zlata, které byly součástí aktiv prodaných společnosti Ellinikos Xrysos, tvrdí, že v roce 2003 měly zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým příslušným nákladům, jako je doprava a zpracování.
(24)
K doplnění výše uvedeného a s ohledem na kritéria tržního hospodaření, které je nutno v transakci zohlednit, tvrdí řecké orgány a příjemce, že tato kritéria zahrnují také environmentální a sociální otázky spojené s obrazem podniku a spokojeností jeho zaměstnanců. To dokládá skutečnost, že TVX Hellas, jež je tržním hospodářským subjektem, uhrazením příslušných vyrovnání zohlednila také pracovní a environmentální záležitosti. Tvrdí také, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Zároveň uvádějí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňovala také kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Podle Řecka a příjemce by TVX Hellas požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit. K tomu tvrdí, že cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos odpovídá účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce TVX Hellas. A konečně tvrdí, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 představuje skutečnou hodnotu dolů, čímž míní hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože se jednalo o jediný provozovaný důl. Pokud jde o Skouries, Řecko a příjemce uvádějí, že v této lokalitě nikdy nedošlo k žádné těžbě či investicím, s výjimkou těžebního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003. Tvrdí také, že zřízení těžebního závodu v lokalitě Skouries vyžaduje značné investice. Z výše uvedených důvodů jsou názoru, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění.
(25)
Pokud jde o zprávu Behre Dolbear, Řecko ani příjemce nepochybují o důvěryhodnosti společnosti Behre Dolbear. Oba proti zprávě ale vznášejí námitky a tvrdí, že na ni nelze brát ohled, protože jejím cílem bylo upoutat pozornost investorů a její referenční okamžik (červen 2004) nebyl stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003). Uvádějí také, že hodnota dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Dále uvádějí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Nakonec uvádějí, že v tabulce 5.3 na straně 37 zprávy oceňuje společnost Behre Dolbear čistou současnou hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(26)
Řecko tvrdí, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze ze tří různých metod v ní použitých připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a i to pouze při zohlednění jejího data platnosti a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(27)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Prohlašují také, že TVX Hellas měla vůči Řecku pohledávky ve výši 293,5 milionu EUR kvůli odškodnění za investice do dolů (které zastavily provoz následkem rozhodnutí o zrušení povolení z roku 2002) a za náklady způsobené ochranou životního prostředí. Uvádějí, že v kupní smlouvě nebyla žádná doložka o minimálním počtu pracovních míst, protože těžba vyžaduje vysoký počet pracovníků, ale zároveň není možné závazek zachovat pracovní místa kvantifikovat. Nakonec tvrdí, že pokud by Komise vydala příkaz k navrácení podpory, mohla by být předložena žádost o zrušení smlouvy, což by znamenalo, že by po řeckém státu mohlo být požadováno splacení 11 milionů EUR společnosti a majetek by se mu mohl vrátit.
(28)
Řecké orgány dále tvrdí, že bylo možno použít hodnotu stanovenou při veřejné soutěži v roce 1995 a hodnotu pozemku považovat za nezměněnou. Uvádějí, že lze připustit metodu použitou ve zprávě Behre Dolbear (metodu příjmového přístupu), ale pouze ve spojení s datem zprávy (30. června 2004) a za předpokladu vydání povolení k těžbě a provedení značných investic. Řecké orgány nakonec souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(29)
Pokud jde o prominutí daně a snížení zákonných poplatků, nebyla podle příjemce zákonná daň z převodu dolů v tomto konkrétním případě použitelná. Dále byla podle Řecka hodnota dolů záporná, a proto bylo nutno motivovat případné investory. Řecko také tvrdí, že článek 173 řeckého horního zákona sice stanoví daňovou sazbu ve výši přibližně 5 %, ale pouze u transakcí „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“), což podle Řecka znamená u transakcí vyvolaných nešťastnou příhodou, jako např. úmrtím majitele, a v tomto konkrétním případě nebyl proto použitelný. Příjemce dále tvrdí, že kupní smlouva není kvůli doložce o zrušení konečná, a že by proto uložení jakékoliv daně bylo předčasné. Příjemce nakonec tvrdí, že snížení zákonných poplatků nemá dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny.
(30)
Řecko přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob.
(31)
Jak Řecko, tak příjemce konečně tvrdí, že i pokud by měl prodej z roku 2003 představovat podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos, byla tato společnost způsobilá pro podporu podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům z roku 2002, které byly oba v okamžiku prodeje použitelné, protože společnost byla umístěna v oblasti způsobilé podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Příjemce také tvrdí, že by mohl být způsobilý pro podporu podle obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a čl. 107 odst. 3 písm. c), protože se dotyčné investice týkaly odvětví a oblasti životního celostátního významu. Pokud jde o osvobození od daně, dosáhla daň podle příjemce výše 38 000 EUR, byla proto nižší než strop de minimis (100 000 EUR za období tří let) (13) a nepřinesla společnosti Ellinikos Xrysos žádný prospěch.
III.b. PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(32)
Komise obdržela také připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od Hellenic Mining Watch (Řeckého důlního dozoru) (14). Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn. Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků.
(33)
Hellenic Mining Watch podobně odmítá environmentální zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k těmto škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Hellenic Mining Watch nakonec tvrdí, že k aktivům dolů patří také zásoby zlatonosných rud výrazné hodnoty, která dosahuje částky 80 milionů EUR, jež nejsou v kupní smlouvě uzavřené s Ellinikos Xrysos uvedeny.
(34)
V odpovědi na připomínky Hellenic Mining Watch Řecko opakuje názor, že společnost Ellinikos Xrysos neobdržela žádnou státní podporu. Řecko zejména tvrdí, že nikdy nebylo ani majitelem a ani prodejcem dolů a že vystupovalo pouze jako prostředník v transakci mezi dvěma soukromými stranami. Řecko dále uvádí, že tvrzení Hellenic Mining Watch jsou mlhavá, nepřesná a protiřečí si. Řecko závěrem tvrdí, že organizaci Hellenic Mining Watch jde o navrácení dolů Cassandra zpět státu, protože jejím konečným cílem je ochrana životního prostředí.
(35)
Komise nakonec dostala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od odborové organizace dolů Cassandra (15), která pochybuje, že opatření představují protiprávní státní podporu, a odvolává se na to, že doly přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti.
IV POSOUZENÍ PODPORY
(36)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran posoudí Komise v následujícím oddíle dotyčná opatření. Komise za prvé posoudí existenci podpory v šetřených opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu, či nikoli (pododdíl IV.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise za druhé její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl IV.b).
IV.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(37)
Ke zjištění, zda opatření představuje podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(38)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos představují státní podporu.
OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
a. Zvýhodnění
(39)
Pokud stát prodá určitý majetek za cenu nižší, než je tržní hodnota, poskytne kupci (který získá majetek za dotovanou cenu) zvýhodnění, jež může představovat státní podporu. Určitý majetek je naopak prodán za tržní hodnotu (a státní podpora je tak vyloučena), pokud je cena stanovena nezávislým odhadcem a odpovídá prodejní ceně nebo pokud k prodeji dojde pomocí soutěžního, otevřeného, transparentního a bezpodmínečného nabídkového řízení a je vybrána nejvyšší nabídka (16).
(40)
V tomto konkrétním případě byly doly Cassandra prodány bez veřejné soutěže či jakéhokoli ocenění. Aby se stát vyhnul poskytnutí podpory, musí jednat jako racionální soukromý majitel, jenž se snaží maximalizovat zisk, tzn. jako „prodejce v tržním prostředí“, a snažit se o co nejlepší finanční výsledek prodeje. V tomto konkrétním případě tudíž Komise posoudila, zda řecký stát jednal jako prodejce v tržním prostředí.
(41)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že environmentální a sociální hlediska by měla také platit jako kritéria tržního hospodaření, protože se týkají obrazu společnosti a spokojenosti zaměstnanců. Podle jejich názoru toto tvrzení potvrzuje skutečnost, že společnost TVX Hellas jako hospodářský subjekt v tržním prostředí také zohlednila pracovní a environmentální hlediska vyplacením vyrovnání svým zaměstnancům, a to včetně za minulé závazky v oblasti životního prostředí (závazky z období před prodejem z roku 2003). Tvrdí, že stejným způsobem by prodejce v tržním prostředí souhlasil se sníženou cenou, aby uspokojil environmentální a sociální požadavky.
(42)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Environmentální a sociální hlediska jsou již svou podstatou záležitosti veřejné politiky, kterými se zabývají veřejné orgány. Prodejce v tržním prostředí může nejvýše v omezeném rozsahu zohledňovat nezaměstnanost a životní prostředí, aby chránil nebo pěstoval svou podnikatelskou pověst sociálně odpovědného subjektu nebo subjektu s odpovědností za životní prostředí, ale ne výrazně na úkor svých finančních zájmů. Každopádně by racionální prodejce v tržním prostředí posoudil a kvantifikoval v souvislosti s prodejem každou platbu nebo náklad plynoucí z těchto hledisek, aby rozhodl, jak by mohly ovlivnit přijatelnou cenu. V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že smlouva neobsahuje žádná taková finanční upřesnění a že Řecko neprokázalo, že by v době prodeje bylo provedeno jakékoli vyhodnocení podobných finančních nákladů.
(43)
Řecké orgány a příjemce také tvrdí, že doly měly zápornou tržní hodnotu, což prokazuje skutečnost, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu.
(44)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. TVX Hellas ukončila své podnikání v dolech Cassandra kvůli zrušení povolení k těžbě státní radou. Ovšem v době prodeje Řecku společností TVX Hellas měl důl v lokalitě Stratoni platné povolení k těžbě (viz 13. bod odůvodnění), zatímco povolení dolu v Olympii bylo nadále zrušené. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem její značné investice do dolu v Olympii. Jednání TVX Hellas se proto týkalo hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(45)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Pokud jde o životní prostředí, tvrdí, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Pokud jde o zaměstnanost, řecké orgány a příjemce uznávají, že v kupní smlouvě nebylo žádné ustanovení o minimálním počtu pracovních míst, ale tvrdí, že není možné kvantifikovat závazek ohledně zachování pracovních míst a že těžba vyžaduje značný počet pracovníků.
(46)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zjišťuje, že hodnota prodávaného majetku nebyla před prodejem žádným způsobem oceněna a že prodej nebyl uskutečněn pomocí otevřeného postupu, ale prostřednictvím přímého kontaktu s kupcem. Pokud jde o environmentální náklady, které by Řecko údajně muselo nést, Komise zjišťuje, že ve smlouvě ani v žádném dokumentu z té doby neexistuje žádná stopa po těchto nákladech. Komise také zaznamenává, že kromě povinností v oblasti ochrany životního prostředí stanovených platnými právními předpisy nebyly kupci uloženy žádné dodatečné povinnosti. Komise se domnívá, že pokud by environmentální náklady musely být zohledněny při stanovení prodejní ceny, posuzoval by je soukromý prodejce pečlivě před určením prodejní ceny a kvantifikoval by je. Řecko neprokázalo, že by v době prodeje takové vyhodnocení a kvantifikaci provedlo nebo že by takové environmentální náklady jiným způsobem zohlednilo.
(47)
Komise také zaznamenává, že kupní smlouva z roku 2003 neobsahuje doložku, která by po kupci požadovala zachování nebo vytvoření minimálního počtu pracovních míst. Komise proto nemůže uznat tvrzení, že kupec byl zatížen povinností zachovat více pracovních míst, než bylo hospodářsky nutno, protože kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost zachovat konkrétní počet pracovních míst. Komise se tak domnívá, že z hlediska soukromého prodejce nemůže být žádné tvrzení o počtu pracovních míst nebo o zajištění zaměstnanosti důvodem pro prodejní cenu, která je nižší než tržní hodnota dolů.
(48)
Na základě 46. a 47. bodu odůvodnění proto Komise nemůže uznat tvrzení Řecka a příjemce uvedená ve 45. bodě odůvodnění.
(49)
Pokud jde o zajištění zaměstnanosti a ochranu životního prostředí (viz 45. bod odůvodnění), Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků. Hellenic Mining Watch také tvrdí, že společnost Ellinikos Xrysos byla zvýhodněna, protože článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva.
(50)
Pokud jde o druhé výše uvedené tvrzení Hellenic Mining Watch, Komise zaznamenává, že kupní smlouva z roku skutečně zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení smlouvy neposkytuje Ellinikos Xrysos zvláštní zvýhodnění nezávislé na kupní ceně. Doložky rozdělující různé finanční závazky z minulosti mezi prodejce a kupce nejsou v soukromých smlouvách neobvyklé. Strany podílející se na prodeji berou při stanovení prodejní ceny koneckonců takové doložky v úvahu. Zásadní otázkou v tomto případě proto zůstává, zda prodej při zohlednění jeho podmínek odrážel tržní cenu dolů.
(51)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění, protože cena zaplacená Ellinikos Xrysos se rovnala účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce společnosti TVX Hellas, která vlastnila doly Cassandra před řeckým státem.
(52)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise se domnívá, že účetní hodnota u společnosti TVX Hellas nemůže být brána v úvahu pro posouzení hodnoty aktiv, protože je výsledkem odpisů hodnoty v účetnictví společnosti z důvodů zdanění (17) a představuje účetní hodnotu aktiv. Podle ustálené judikatury (18) není účetní hodnota vždy stejná jako tržní hodnota, pokud se jedná o ocenění aktiv za účelem stanovení jejich ceny při prodeji. Dotyčná aktiva tak byla převedena jako taková a odpisy provedené jejich předchozím vlastníkem se týkaly pouze jeho vlastního účetnictví a zdanění.
(53)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňují kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Ta by požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit.
(54)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že cena zaplacená Řeckem společnosti TVX Hellas byla výsledkem vzájemného vyrovnání pohledávek obou stran. Komise také zaznamenává, že pohledávka společnosti TVX Hellas vůči Řecku dosahovala částky 293,5 milionu EUR (viz 15. bod odůvodnění). Podle tohoto způsobu uvažování by v případě, kdy by pohledávky obou stran byly jiné, mohl být jiný i konečný výsledek vyrovnání, a to i v případě, kdyby byl spojen s prodejem stejných aktiv. Komise se proto domnívá, že vyrovnání pohledávek není reprezentativní pro hodnotu prodaných aktiv.
(55)
Komise zároveň zaznamenává, že obě strany předložily požadavky spočívající v žádostech o vyrovnání. Požadavek Řecka se zejména týkal škod na životním prostředí údajně způsobených společností TVX Hellas. Požadavek společnosti TVX Hellas se týkal výdajů na ochranu životního prostředí a investičních ztrát, které společnost údajně utrpěla kvůli zrušení povolení k těžbě v roce 2002. Komise také zaznamenává, že hodnota aktiv nebyla v době výše uvedeného vyrovnání žádným způsobem posouzena. Cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla proto spojena s údajnými závazky obou stran, a nikoli s hodnotou aktiva.
(56)
Komise konečně zaznamenává, že rozhodnutí společnosti TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem jejích značných investic do dolu v Olympii, a tedy s hodnotou investice do dolu v Olympii, a nikoli s hodnotou dolu v lokalitě Stratoni. Společnost Ellinikos Xrysos žádné podobné investice neučinila, a tak nebyla nezdarem těchto investic dotčena. Komise se tak domnívá, že cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla pouze výrazem obchodního vztahu mezi TVX Hellas a Řeckem a konkrétní situace společnosti TVX Hellas v době prodeje. Nemohla proto představovat samostatné obchodní ujednání, jakým bylo ujednání mezi Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(57)
Vzhledem k předchozímu (54. až 56. bod odůvodnění) dochází Komise k závěru, že neexistuje žádná spojitost mezi vyrovnáním pohledávek mezi Řeckem a TVX Hellas a hodnotou aktiva.
(58)
Na základě výše uvedeného a za účelem zjištění, zda prodejní cena vyjadřovala tržní hodnotu aktiv, rozdělila je Komise do tří kategorií: a) doly, b) pozemky a c) nerostné zásoby. Pro výpočet tržní hodnoty aktiv se Komise spolehla na zprávu Behre Dolbear (viz 19. bod odůvodnění). Pokud jde o pozemky, Komise ověřila hodnotu uvedenou ve zprávě pomocí ceny zaplacené za dotyčné pozemky při předchozí veřejné soutěži v roce 1995 (viz 11. bod odůvodnění).
(59)
Řecko a příjemce tvrdí, že zprávu Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože jejím cílem bylo přilákat pozornost investorů. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože přilákání pozornosti investorů je hlavní a oprávněný cíl každé zprávy o ocenění vypracované pro hospodářské subjekty v tržním prostředí, kteří hledají finanční prostředky na finančních trzích. Ověřovat platnost každého ocenění je sice zásadní, ale pouhá skutečnost, že zpráva o ocenění má přilákat investory, nestačí k jejímu zpochybnění.
(60)
Řecko a příjemce také tvrdí, že zprávu nelze brát v úvahu, protože její referenční okamžik (červen 2004) není stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003).
(61)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear je skutečně datována dne 30. června 2004, ovšem její obsah lze považovat soudobý s prodejem z prosince 2003, protože je založena na kolísání cen kovů v období 1993-2003.
(62)
Řecký stát a Ellinikos Xrysos tvrdí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože za účelem výpočtu celkové hodnoty společnosti zpráva uvádí podrobné posouzení hodnoty prodaných aktiv na podrobně rozepsaném základě.
a.a Výpočet hodnoty dolů
a.a.1. Tvrzení týkající se hodnoty dolů
(63)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Tvrdí také, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 odrážela hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože byl jediný v provozu. Řecko zejména souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(64)
Komise zaznamenává, že rozhodnutí o zrušení z roku 2002 měla dopad pouze na hodnotu dolu v Olympii, protože v době prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a tudíž měl určitou hodnotu. TVX Hellas zároveň přerušila provoz kvůli nezdaru své investice v oblasti těžby zlata, když byla zrušena povolení k těžbě v dolu v Olympii. Její jednání se proto týkalo pouze hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(65)
Pokud jde o lokalitu ve Skouries, řecké orgány a příjemce tvrdí, že zde nikdy nedošlo k žádné těžební činnosti nebo k investicím, s výjimkou důlního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003, a že zřízení těžebního zařízení v této lokalitě vyžaduje značné investice.
(66)
Komise zaznamenává, že lokalita ve Skouries neměla povolení k těžbě nebo připravenou těžební infrastrukturu. Řecké orgány a příjemce ale nepředložili žádnou informaci nebo zásadní argument, který by prokázal, že provoz ve Skouries nebyl úředně povolen nebo nebyl hospodářsky proveditelný. Podle zprávy Behre Dolbear představovaly v roce 2004 kapitálové náklady na rozvoj dolu ve Skouries a jeho výstavbu částku 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR. Behre Dolbear ve své zprávě vyjadřuje názor, že se jedná o náklady „přiměřené“. Komise se proto domnívá, že v případě Skouries neexistovaly žádné úřední nebo ekonomické překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu důlní infrastruktury a provozování těžby.
(67)
Na základě výše uvedeného (63. až 66. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že v době prodeje byla tržní hodnota dolu v Olympii skutečně ohrožena rozhodnutími o zrušení z roku 2002, zato tržní hodnota dolů ve Stratoni a Skouries ohrožena nebyla. V době prodeje z roku 2003 bylo proto možno provést odhad tržní hodnoty dolů Cassandra.
a.a.2. Výpočet hodnoty dolů
(68)
Za účelem výpočtu hodnoty dolů Cassandra přistoupila Komise k přezkumu každého ze tří dolů, které tvoří doly Cassandra (Stratoni, Olympie a Skouries), z následujících dvou stránek: a) hodnoty dolu, jež musí být založena na hospodářských faktorech existujících v době prodeje, a b) provozuschopnosti dolu z hlediska vytvoření výše zmíněné hodnoty. Na základě těchto dvou faktorů dospěla Komise k závěru, že doly ve Stratoni a Skouries měly určitou hodnotu, již by bylo možno zjistit, zatímco hodnotu dolu v Olympii bylo v době prodeje z roku 2003 obtížné stanovit.
(69)
Za účelem ocenění hodnoty dolů použila Komise zprávu Behre Dolbear. Pro výpočet spravedlivé tržní hodnoty dolů Cassandra používá zpráva tři metody: a) ocenění na základě příjmového přístupu (19), b) ocenění na základě souvisejících transakcí (srovnatelných prodejů) a c) přístup na základě tržní kapitalizace (20). Hodnoty, k nimž se dospěje použitím těchto tří metod, jsou následující: a) 130,3 - 402,5 milionu USD čili 107,2 - 331,1 milionu EUR, b) 504,7 milionu USD čili 415,2 milionu EUR a c) 614,9 milionu USD čili 505,9 milionu EUR. Rozpětí ocenění v případě příjmového přístupu je zapříčiněno použitím různých cenových scénářů (viz 72. bod odůvodnění). Z těchto tří metod se Komise držela příjmového přístupu. Důvody jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:
Tabulka
Důvody pro použití příjmového přístupu
Příjmový Přístup
Související Transakce
Tržní Kapitalizace
Příjmový přístup poskytuje podrobné hodnoty pro každý ze tří těžebních závodů na základě cen kovů známých v době prodeje dolů. Při oceňování hodnoty aktiva při transakci mohou být zohledněny pouze faktory platné v okamžiku transakce.
Výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické. Podle Behre Dolbear je metoda souvisejících transakcí kontroverzní, protože každé rudné ložisko, a to i stejného nerostu, se do určité míry liší od jiných ložisek z hlediska mineralogie, těžebních podmínek, metalurgie, životního prostředí, sociálních otázek, jakosti rudy atd.
Zpráva Behre Dolbear obsahuje také poznámku American Appraisal Associates ohledně metody tržní kapitalizace, podle které se tržní kapitalizace doporučuje jako sekundární metoda ocenění, nebo-li jako přibližný odhad vhodný pro kontrolu ocenění provedených pomocí primární metody.
U příjmového přístupu se jedná o primární metodu ocenění, a tudíž o spolehlivější metodu. V tomto konkrétním případě k tomu metoda tržní kapitalizace ověřuje pouze hodnotu vyplývající z tržních kapitalizací v první polovině roku 2004, které nelze přijmout, protože se jedná o informace až z doby po prodeji. Metodu tržní kapitalizace proto nelze použít ani jako sekundární metodu ocenění.
Behre Dolbear zřejmě přikládá větší důvěryhodnost hodnotě získané pomocí příjmového přístupu, protože uvádí: „Behre Dolbear po léta kladla zvláštní důraz na hodnotu získanou pomocí příjmového přístupu“ (shrnutí hodnot na straně 43 zprávy Behre Dolbear).
(70)
Řecko souhlasí s tím, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a to pouze při zohlednění jejího data (30. červen 2004) a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(71)
Na základě příjmového přístupu odhaduje Komise hodnotu dolů v době prodeje z roku 2003 následovně (viz 72. až 79. bod odůvodnění).
(72)
Příjmový přístup odhaduje spravedlivou tržní hodnotu dolů Cassandra na zprovoznitelné úrovni (21) prokázané provozem dolů, a to s přesně stanovenými náklady a prokázanými a pravděpodobnými zásobami (22). Pro určení hodnoty používá zpráva tři různé scénáře založené na cenách platných v následujících obdobích: a) průměr za období 1993-2003, b) pouze první polovina roku 2004 a c) průměr za období 1993-2003 a první polovina roku 2004 (děleno 2). Komise se domnívá, že může zohlednit pouze scénář průměru za období 1993-2003, a nikoli dva další, protože tento scénář vychází z cen a nákladů známých v době prodeje, k němuž došlo v prosinci 2003. Historické ceny v letech 1993 až 2003 použité společností Behre Dolbear navíc nevykazují za celé období 1993-2003 žádný zvláštní trend, tzn. že během různých let kolísají, a Komise se proto domnívá, že průměr za období 1993-2003 vyjadřuje lépe historický vývoj na trhu s kovy. Ceny v první polovině roku 2004 mimoto nevypovídají o hodnotě dolů, protože se jedná o okamžitý obrázek bez zohlednění kolísání. Zohlednění kolísání je přitom zásadní pro minimalizaci dopadu neobvyklých výkyvů nebo náhodných událostí a získání spolehlivého obrazu o hodnotě dolů.
(73)
Řecko a příjemce tvrdí, že společnost Behre Dolbear oceňuje čistou aktuální hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(74)
Komise konstatuje, že na odděleném základě dosahují čisté aktuální hodnoty (na zprovoznitelné úrovni) přidělené v rámci příjmového přístupu třem důlním projektům následující částky: a) Olympie: -28,79 milionu USD, tj. -23,7 milionu EUR, b) Stratoni: 10,48 milionu USD, tj. 8,6 milionu EUR, a c) Skouries: 15,72 milionu USD, tj. 12,9 milionu EUR. Součet těchto tří hodnot se rovná záporné hodnotě ve výši -2,59 milionu USD.
(75)
Komise přesto neuznává výše uvedené tvrzení Řecka a příjemce. Z výše uvedených hodnot zaznamenává, že čistá aktuální hodnota (na zprovoznitelné úrovni) byla u dolu Olympie v době prodeje skutečně záporná. Nicméně se domnívá, že záporná čistá aktuální hodnota dolu v Olympii znamená, že v době prodeje by byl záporný předpokládaný zisk vyplývající z provozování dolu při úrovni cen pozorovaných za předchozích 11 let. Vzhledem k ceně zlata by se každý vlastník dolu v Olympii rozhodl důl neprovozovat a snažil by se co možná nejvíce vyhnout ztrátám. Jak je prokázáno, mohl kupec neprovozováním dolů omezit ztráty na 5,5 milionu EUR, což představuje výši nákladů, které musel nést ze smlouvy z důvodů ochrany životního prostředí a údržby. Z této pouhé skutečnosti ale nelze vyvozovat, že by hodnota dolu v Olympii měla být oceněna na -5,5 milionu EUR, protože z vlastnictví dolu v zásadě vyplývají i různé možnosti: vlastník může důl provozovat v příhodné době (ceny zlata jsou dostatečně vysoké) a rozhodnout se ho ve zlých časech neprovozovat (ceny zlata nejsou dostatečně vysoké). Společnost Ellinikos Xrysos se proto mohla rozhodnout převzít důl jako součást balíčku dolů Cassandra nebo s výhledem, že bude později schopna provést nutné investice do dolu v Olympii, aby obnovila ziskovou těžbu, pokud ceny zlata dosáhnou úrovně (značně) převyšující úroveň v období 1993-2003.
(76)
Získat spolehlivý odhad této opční hodnoty je skutečně obtížné. A co je ještě důležitější, každá podobná hodnota by musela být upravena, aby zohlednila (možná vysokou) pravděpodobnost, že i v případě, kdy by ceny zlata byly dostatečně vysoké, aby zajistily ziskový provoz, by nemuselo být uděleno povolení k těžbě. Jak je uvedeno výše (viz 12. bod odůvodnění), povolení k těžbě a získávání zlata v Olympii bylo zrušeno z environmentálních důvodů, které byly považovány za závažné. Bylo by proto vhodné nahlížet na Olympii jako na důl, u nějž je možno opatrně odhadnout opční hodnotu jako nulovou. Čistou hodnotu dolu v Olympii je proto nutno ocenit na -5,5 milionu EUR.
(77)
Komise se naopak domnívá, že se jednotlivé hodnoty dolů ve Stratoni a Skouries rovnají částce 21,5 milionu EUR, což představuje součet hodnot obou dolů podle zprávy Behre Dolbear (8,6 milionu EUR a 12,9 milionu EUR - viz 74. bod odůvodnění), protože:
a.
důl ve Stratoni měl platné povolení k těžbě, vytvořenou těžební infrastrukturu a kladnou hodnotu plynoucí z jeho provozování (kladnou čistou aktuální hodnotu), a byl tak v době prodeje funkční;
b.
pokud jde o Skouries, Komise se domnívá, že neexistovaly žádné úřední nebo hospodářské překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu těžební infrastruktury a provozování těžby; důl ve Skouries měl také kladnou hodnotu vyplývající z jeho provozování (kladná čistá aktuální hodnota).
(78)
Řecko a příjemce tvrdí, že hodnotu dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Komise nepřijímá toto tvrzení, protože důl ve Stratoni vlastnil v době prodeje platné povolení k těžbě, jak je prokázáno výše. Výše je rovněž prokázáno, že pro udělení povolení k těžbě pro důl ve Skouries neexistovaly žádné úřední překážky. Náklady na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries se omezovaly na honoráře geologům a dalším odborníkům za přípravu studií požadovaných pro povolení a poplatky za záruku požadovanou příslušným ministerstvem. Podle dokumentace předložené řeckými orgány dosahovaly výše uvedené náklady jednorázově částky přibližně 5 000 EUR a navíc nejvýše 600 000 EUR za rok. Ve srovnání s celkovými kapitálovými náklady na rozvoj dolu a výstavbu ve Skouries, které dosáhly v roce 2004 částky 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění), považuje Komise tyto částky za nízké. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady na povolení k těžbě nepředstavovaly překážku pro společnost ochotnou do dolu ve Skouries investovat. Komise rovněž zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear zahrnuje do výpočtu čisté aktuální hodnoty dolu také „správní“ náklady. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady (na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries) byly ve zprávě Behre Dolbear zohledněny.
(79)
Na základě předchozího je hodnota dolů odhadnuta na 16 milionů EUR pro všechny tři doly (21,5 milionu EUR - 5,5 milionu EUR).
a.b Výpočet hodnoty pozemků
(80)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků.
(81)
Vzhledem k výše uvedenému považuje Komise dotyčné pozemky za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu, a to vzhledem k zvláštní povaze těžební činnosti (znečištění, rozrušení životního prostředí atd.), která činí z možnosti obchodovat s tímto aktivem odděleně od dolů spornou záležitost.
(82)
Komise se ale přesto domnívá, že každé obchodní aktivum má určitou hodnotu, protože přispívá nebo může přispívat k činnosti společnosti a k vytváření příjmů. Doly Cassandra představovaly v době prodeje provozuschopný podnik, a Komise má proto za to, že pozemky mohly být využívány k provozu dolů, a měly tak určitou hodnotu. Komise proto nemůže uznat tvrzení předložené Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn.
(84)
Komise ale konstatuje, že zpráva Behre Dolbear pozemky zohledňuje, a to odděleně od dolů. Zpráva Behre Dolbear považuje pozemky za jiné než nerostné aktivum dolů Cassandra a nezávisle na příjmovém přístupu je oceňuje na 6 milionů EUR (23).
(85)
Behre Dolbear ale ve své zprávě uvádí, že se u hodnoty přisouzené pozemkům jedná o hodnotu uvedenou společností Ellinikos Xrysos a že sama pozemky neoceňovala. Komise proto musí tuto hodnotu ověřit.
(86)
Komise za tím účelem použila cenu zaplacenou za pozemky při veřejné soutěži z roku 1995 na prodej dolů Cassandra společnosti TVX Hellas (viz 11. bod odůvodnění). Nejedná se o primární, ale o sekundární výpočet za účelem ověření platnosti hodnoty uváděné ve zprávě Behre Dolbear (6 milionů EUR).
(87)
Řecké orgány souhlasí s tím, že hodnota stanovená při veřejné soutěži z roku 1995 může být brána v úvahu a že hodnotu pozemků lze považovat za nezměněnou. Komise zaznamenává, že v souvislosti s prodejem dolů Cassandra společnosti TVX Hellas v roce 1995 byla za pozemky stanovena cena ve výši 1,2 miliardy GRD. Komise zdůrazňuje, že pro pozemky dolů Cassandra neexistují žádné platné cenové reference nebo cenové indexy a že tyto pozemky jsou považovány za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu (viz 81. bod odůvodnění). Pokud by podobné platné cenové reference nebo cenové indexy existovaly, bylo by možné vypočítat aktualizovanou referenční hodnotu. Jelikož neexistují, považuje Komise cenu z roku 1995 v tomto konkrétním případě za nejlepší dostupné ocenění. Komise proto bere výchozí částku ve výši 1,2 miliardy GRD čili 3,5 milionu EUR (při použití směnného kurzu 340,75 GRD za 1 EUR, za kterého Řecko přistoupilo v roce 2001 k eurozóně) za spravedlivou tržní hodnotu pozemků.
(88)
Po roce 1995 získala společnost TVX Hellas dalších 70 parcel (v období 1997-2000, a to především v roce 1998 a 1999). Komise zaznamenává, že pořizovací hodnota těchto 70 dodatečných parcel dosahuje výše 1,1 milionu EUR, jak je uvedeno v účetních závěrkách TVX Hellas. Komise považuje tuto pořizovací cenu za tržní, protože ji stanovil trh. Sečtením obou výše uvedených hodnot (3,5 milionu EUR a 1,1 milionu EUR) lze stanovit celkovou spravedlivou tržní hodnotu pozemků na 4,6 milionu EUR.
(89)
Tato částka ve výši 4,6 milionu EUR představuje jmenovitou hodnotu pozemků v roce 2003, která vychází z cen v roce 1995 a v období 1997-2000. Komise se domnívá, že je nutno tuto hodnotu upravit v souladu s řeckým všeobecným indexem cen průmyslové výroby za období 1995-2003 a 1998-2003. Je použit index cen průmyslové výroby, protože dotyčné pozemky jsou aktivem průmyslové společnosti a úprava musí odpovídat cenovým změnám v odvětví průmyslu. Tato úprava prodejních cen z roku 1995 a období 1997-2000 vede ke konečné částce ve výši 5,9 milionu EUR v prosinci 2003.
(90)
Komise konstatuje, že výše uvedená hodnota ve výši 5,9 milionu EUR je téměř totožná s hodnotou ve výši 6 milionů EUR uváděnou Behre Dolbear v její zprávě o ocenění (viz 84. bod odůvodnění). Komise se domnívá, že tato těsná shoda potvrzuje spolehlivost ocenění pozemků společností Ellinikos Xrysos, které použila zpráva Behre Dolbear, a opravňuje tak použití částky ve výši 6 milionů EUR jako spravedlivé tržní hodnoty v prosinci 2003.
a.c Výpočet hodnoty nerostných zásob
(91)
Prodej z roku 2003 zahrnoval také množství nerostných zásob s koncentráty zlata (24). Řecké orgány a příjemce tvrdí, že výše uvedené zásoby měly v roce 2003 zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým souvisejícím nákladům.
(92)
Řecké orgány předložily výpočet cenového prahu rentability, při kterém by se těžba výše uvedených zásob stala ziskovou. Vzhledem ke koncentraci zlata v rudě, tzn. 0,7 unce zlata na tunu rudy, a ceně zlata dne 12. prosince 2003, tzn. 407 USD za unci, dosahovala hodnota zlata koncentrovaného ve zlatonosné rudě částky 284,9 USD na tunu. Řecké orgány také předložily údaje o nákladech spojených s těžbou výše uvedených zásob: provozní náklady ve výši 245 USD na unci a 171,5 USD na tunu, dopravní náklady ve výši 50 USD na tunu, pokuty za čištění ve výši 270 USD na tunu a výrobní poplatky ve výši 5 USD na unci a 4,1 USD na tunu. Součet výše uvedených údajů vede k záporné prodejní ceně ve výši -210,7 USD za tunu.
(93)
Komise výše uvedený výpočet ověřila. Domnívá se, že kvůli výše uvedeným důvodům ceny a nákladů nebyla cena nerostných zásob v době prodeje zisková. Těžba zásob zlatonosných rud by snad bývala mohla být zisková, kdyby se změnily přepravní náklady nebo by se dalo předpokládat, že se změní, to však bylo nepostižitelné. Ani zpráva Behre Dolbear hodnotu zásob zlatonosných rud neuvádí. Komise se proto domnívá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat.
(94)
Hellenic Mining Watch uvádí, že zásoby zlatonosných rud mají výraznou hodnotu, která dosahuje částky 80 milionů EUR. Komise zaznamenává, že Hellenic Mining Watch nepředložila žádné důkazy nebo údaje, které by tuto hodnotu ve výši 80 milionů EUR prokazovaly. Na tomto základě a vzhledem k výše uvedenému výpočtu, ze kterého vyplývá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat, Komise tvrzení Hellenic Mining Watch zamítá.
(95)
Komise zaznamenává, že aktiva prodaná v prosinci 2003 zahrnovala také dvě ložiska olova a zinku. Zpráva Behre Dolbear obsahuje odhad hodnoty stávajících koncentrátů olova a zinku k 30. červnu 2004 (25). Tento odhad je oddělen od výpočtu čisté aktuální hodnoty dolů a není součástí ocenění v rámci příjmového přístupu. Poskytuje údaj o čistém výnosu majitele dolu z tavení (26): za prvé se hodnota obsahu kovu (olova, stříbra a zinku) vypočítává na základě aktuálních cen a dostupných množství; za druhé se uplatňuje „platební rozvrh tavení“ (náklady na další zpracování, které kupec nerostů účtuje jejich producentovi), jenž zohledňuje konkrétní podmínky pro odvození těchto nákladů (konkrétní míry znehodnocení, náklady na zpracování a rafinování, dopravné); a na závěr je platební rozvrh tavení odečten od výše uvedené hodnoty obsahu kovu (27).
(96)
Komise zaznamenává, že výše uvedená metoda je standardní metodou pro výpočet úhrad za kovy. Komise proto použije výše uvedenou metodu pro odhad tržní hodnoty nerostných ložisek, které společnost Ellinikos Xrysos získala v prosinci 2003, a bude přitom vycházet z množství nerostů v ložiscích a cen kovů v prosinci 2003 (28). Uplatněním výše uvedené metody pro množství nerostů, ceny kovů v prosinci 2003 a konkrétních ustanovení platebního rozvrhu tavení společnosti Ellinikos Xrysos dochází Komise k závěru, že tržní hodnota nerostných ložisek nabytých společnosti Ellinikos Xrysos v prosinci 2003 dosahovala částky 3,7 milionu USD či 3 miliony EUR (při směnném kurzu 1,2254 USD za 1 EUR ze dne, kdy byly nerostné zásoby Ellinikos Xrysos prodány, tzn. ze dne 12. prosince 2003).
(97)
Komise zaznamenává, že podle sdělení příjemce byla ložiska olova a zinku nabytá v prosinci 2003 prodána v prosinci 2004 (1. prosince 2004 a 31. prosince 2004), tzn. po vypracování zprávy Behre Dolbear. Komise se proto domnívá, že konkrétní okolnosti použitelné pro výše uvedenou metodu (výpočet hodnoty ložisek v červnu 2004, viz 95. bod odůvodnění) platí také pro výpočet hodnoty nerostných ložisek v prosinci 2003, protože k jinému prodeji nerostů, který by mohl vytvořit nové okolnosti, mezi prosincem 2003 a červnem 2004 nedošlo.
a.d Závěr o zvýhodnění
(98)
Z výše uvedeného výpočtu vyplývá celková hodnota dolů Cassandra ve výši 25 milionů EUR, což představuje součet hodnoty dolů (16 milionů EUR), pozemků (6 milionů EUR) a nerostných zásob (3 miliony EUR).
(99)
Tato celková hodnota je výrazně nižší než hodnota uvedená ve zprávě Behre Dolbear jako spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra (500 milionů USD či 411 milionů EUR, viz 19. bod odůvodnění). Hodnota udaná ve zprávě Behre Dolbear byla uvedena v rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako příznak, že prodejní cena byla nižší než tržní hodnota dolů.
(100)
Důvodem opuštění hodnoty uvedené ve zprávě Behre Dolbear (500 milionů USD) je, že vyplývá ze dvou metod ocenění, jež nejsou pro tento konkrétní případ vhodné (viz výše uvedená tabulka 1), a to konkrétně metody „souvisejících transakcí“ a metody „tržní kapitalizace“, které nelze přijmout z následujících důvodů: a) výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické: každé nerostné ložisko, a to i v případě stejné komodity, se do určité míry liší od jiných ložisek; b) tržní kapitalizace se doporučuje jako sekundární metoda ocenění či jako přibližný odhad vhodný pro ověření ocenění provedeného za použití primární metody, jako je příjmový přístup, a v tomto konkrétním případě nelze metodu tržní kapitalizace použít ani jako sekundární metodu ocenění, protože ověřuje pouze hodnotu příjmového přístupu vyplývající z tržních kapitalizací během prvního pololetí roku 2004, což nelze přijmout, protože se jedná o údaj až z doby po dni, kdy došlo k prodeji; c) Behre Dolbear přikládá větší důvěryhodnost hodnotě vyplývající z příjmového přístupu.
(101)
Celková hodnota, k níž dospěla Komise (25 milionů EUR), je také podstatně nižší než rozpětí vyplývající z příjmového přístupu (107,2 milionu EUR až 331,1 milionu EUR, viz 69. bod odůvodnění). Důvodem je, že posledně uvedená cena zahrnuje: a) hodnoty aktiv, která nebyla v prosinci 2003 převedena, např. pohledávky, peněžní toky a nerostné zásoby (hodnoty z června 2004 se liší od hodnot z prosince 2003, viz výpočet v 91. až 97. bodě odůvodnění), a b) nerostné zdroje, které zpráva Behre Dolbear označila za spekulativní a nejisté (29) (těžitelný materiál nebo potenciál průzkumu). Posledně uvedené není zahrnuto do peněžních toků při určení čisté aktuální hodnoty v rámci příjmového přístupu (viz 72. bod odůvodnění), který vychází pouze z prokázaných a pravděpodobných zásob a vylučuje všechny ostatní zdroje. Výše uvedené hodnotové rozpětí k tomu také zahrnuje pro důl v Olympii v rámci tří různých cenových scénářů různé hodnoty. Komise tyto hodnoty nepřijímá (viz 72. až 76. bod odůvodnění). A konečně výše uvedené hodnotové rozpětí ovlivňují různé cenové scénáře, z nichž Komise připouští pouze jeden (viz 72. bod odůvodnění).
(102)
Komise dochází k závěru, že v době jejich prodeje společnosti Ellinikos Xrysos dosahovala tržní hodnota aktiv dolů Cassandra výše 25 milionů EUR.
(103)
Komise se domnívá, že hodnota zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos dosahuje výše 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi celkovou spravedlivou tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra (25 milionů EUR) a cenou zaplacenou při prodeji (11 milionů EUR).
(104)
Na základě výše uvedené analýzy argumentů předložených Řeckem a příjemcem a vzhledem k výpočtu tržní hodnoty prodaných aktiv a srovnání této tržní hodnoty s cenou, již Ellinikos Xrysos skutečně zaplatila, má Komise za to, že došlo ke splnění kritéria zvýhodnění.
b. Státní prostředky
(105)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že při prodeji v roce 2003 jednalo Řecko pouze jako prostředník a doly nikdy nevlastnilo. Tvrdí také, že Řecko neobdrželo při prodeji z roku 2003 žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Řecké orgány a příjemce konečně tvrdí, že prodejní transakce v roce 1995 proběhla mezi TVX Hellas a předchozím majitelem, kterým byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci.
(106)
Komise zaznamenává, že se Řecko podílelo aktivně na obou transakcích, které byly uskutečněny prostřednictvím dvou různých smluv. Ve druhé smlouvě na sebe Řecko přebírá povinnosti prodejce, ale má také nárok na příjem z prodeje. Tento příjem byl zaplacen přímo společnosti TVX Hellas, aby se pokryl konkrétní závazek řeckého státu, což znovu prokazuje úlohu Řecka jako prodejce, a nikoli pouhého prostředníka. Pokud jde o tvrzení, že prodej z roku 1995 proběhl mezi TVX Hellas a soukromou společností, považuje jej Komise v otázce státních prostředků v tomto konkrétním případě za nepodstatné, protože toto kritérium je posuzováno pouze u prodeje z roku 2003.
(107)
Komise proto argumenty uváděné řeckými orgány a příjemcem neuznává a má za to, že došlo ke splnění kritéria státních prostředků.
c. Selektivita
(108)
Doly Cassandra byly prodány společnosti Ellinikos Xrysos, a tato společnost tak měla selektivní prospěch z rozdílu mezi prodejní cenou a tržní hodnotou prodaných aktiv. Komise se proto domnívá, že se jedná o selektivní opatření, protože přináší prospěch pouze této konkrétní společnosti.
(109)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(110)
Ellinikos Xrysos působí v odvětví, s jehož produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka se zinek, měď, olovo, zlato a stříbro těží v jedenácti členských státech, a to konkrétně ve Spojeném království, Itálii, Finsku, Polsku, Rumunsku, Bulharsku, Španělsku, Irsku, Portugalsku, Švédsku a na Slovensku (30). Se zinkem, mědí, olovem, zlatem a stříbrem se obchoduje ve všech členských státech (31). Dotyčná opatření podpory k tomu poskytla společnosti Ellinikos Xrysos výhodu oproti jejím konkurentům (viz 39. až 104. bod odůvodnění). Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno považovat tyto podniky za postižené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy.
(111)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(112)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prodej dolů Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos v roce 2003 představuje státní podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi cenou zaplacenou při prodeji z roku 2003, a to konkrétně 11 milionů EUR, a tržní hodnotou prodaných aktiv v okamžiku prodeje, a to konkrétně 25 milionů EUR.
OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
a. Státní prostředky
(113)
Podle Řecka a příjemce nemá snížení zákonných poplatků dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty, a nikoli veřejní zaměstnanci a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny. Podle Řecka stát nezaplatil žádné zákonné poplatky. Snížení zákonných poplatků je nicméně uvedeno v článku 5 kupní smlouvy, který stanoví, že zákonná práva a poplatky „budou omezeny na 5 % minimálního poplatku stanoveného v příslušných právních předpisech“.
(114)
Komise souhlasí s názorem, že notáři nejsou veřejní zaměstnanci. Na druhé straně Komise zaznamenává, že notáři skutečně poskytují veřejnou službu. Nedostávají ovšem mzdu a jejich příjem pochází výlučně od jejich zákazníků, a nikoli ze státního rozpočtu.
(115)
Komise také zaznamenává, že v kupních smlouvách hradí zákonné poplatky smluvní strany. V tomto konkrétním případě Komise přijímá tvrzení řeckých orgánů, že stát neuhradil výše zmíněné poplatky namísto kupce.
(116)
Komise tak má za to, že snížení zákonných poplatků nezahrnuje státní prostředky, a nepředstavuje tak státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(117)
Pokud jde o prominutí daně, cílem daní je financovat státní rozpočet. Nevybrání daní proto připravuje stát o prostředky. Komise má tak za to, že prominutí daně zahrnuje státní prostředky.
b. Zvýhodnění
(118)
Komise zaznamenává, že na prodej dolů Cassandra se vztahovaly dvě daně: 1) daň z převodu dolů se sazbou ve výši 5 % a 2) daň z převodu pozemků se sazbou ve výši 7 % až 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos tvrdí, že by uložení daně při prodeji v roce 2003 bylo předčasné, protože kupní smlouva nebyla kvůli doložce o zrušení konečná. Komise toto tvrzení neuznává, protože tato zvláštní doložka o zrušení stanoví zrušení prodeje pouze v případech, kdy smluvní strany nesplní určité závazky, a existuje tedy kvůli zabezpečení platnosti smlouvy. Jedná se o standardní doložku ve většině smluv a neznamená, že smlouvy nejsou konečné. Smlouva navíc stanoví, jak má vstoupit v platnost: její článek 9 stanoví, že smlouva má vstoupit v platnost v den zveřejnění schvalovacího zákona ve Věstníku řecké vlády. Smlouva k tomu nijak nezmiňuje, že by neměla konečný status. Komise se proto domnívá, že smlouva byla skutečně konečná a že příslušné daně měly být uloženy.
(120)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že hodnota dolů byla záporná, a proto bylo nutno motivovat případné kupce. K tomuto tvrzení Komise poznamenává, že hodnota dolů v době prodeje nebyla záporná, ale kladná a dosahovala výše 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění).
(121)
Komise zaznamenává, že podle řeckého horního zákona je převod dolů zdaněn sazbou ve výši 5 % jejich hodnoty a že toto zdanění je použitelné pro transakce „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“). Řecké orgány tvrdí, že u transakcí „s protiplněním“ se jedná o transakce vyvolané nešťastnými událostmi, např. úmrtím majitele, a daň ve výši 5 % je tak použitelná pouze na tyto transakce, a nikoli v tomto konkrétním případě. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože se podle jejího šetření u transakcí „s protiplněním“ jedná o transakce, u nichž nabyvatel určitého aktiva něco vrátí v podobě vyrovnání, a obecněji u nichž existuje určitá forma vyrovnání za akvizici. Jedná se o ustálený a přijatý výklad (32).
(122)
V roce 2003 měly doly tržní hodnotu 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že odpovídající daň z prodeje dolů v roce 2003 měla dosahovat 0,8 milionu EUR.
(123)
Řecko k tomu přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob. Komise k této otázce obdržela dva různé dopisy, jeden od ministerstva financí a druhý od ministerstva životního prostředí, energie a změny klimatu (příslušného pro důlní záležitosti), které si navzájem protiřečí. Komise upozornila řecké orgány na tento rozpor, ale nikdy neobdržela dopis s konečným stanoviskem. Komise proto přijímá informaci podanou ministerstvem financí, které je odpovědné za problematiku zdanění.
(124)
V roce 2003 měly pozemky tržní hodnotu 6 milionů EUR (jak je vypočítáno v 80. až 90. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že z prodeje pozemků v roce 2003 měla vyplynout daň ve výši 0,54 milionu EUR (33).
(125)
Jelikož kupní smlouva z roku 2003 stanovila pro převod nulovou sazbu daně, má Komise za to, že výše uvedená částka (celkem 1,34 milionu EUR) představuje zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos.
(126)
Řecko a příjemce tvrdí, že prominutí daně představovalo částku 38 000 EUR, a bylo proto pod prahem de minimis (34) a neposkytlo kupci zvýhodnění. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože práh de minimis, který byl v době prodeje z roku 2003 ve výši 100 000 EUR, se uplatňuje bez ohledu na podobu podpory nebo sledovaný cíl. Nelze proto napřed od sebe oddělit různá opatření podpory podle jejich obsahu, např. opatření 1 a 2, a potom vzít v úvahu pouze část opatření 2, tzn. prominutí daně. Komise zvážila v tomto konkrétním případě obě opatření podpory a shledala, že obě dohromady zahrnují podpůrné částky přesahující práh de minimis ve výši 100 000 EUR, a v souladu s tím dospěla k názoru, že poskytnutá podpora není v souladu s podmínkami podpory de minimis. Na základě výše uvedeného trvá Komise na závěru, k němuž dospěla ve 125. bodě odůvodnění.
c. Selektivita
(127)
Kritérium selektivity je splněno stejným způsobem jako ve 108. bodě odůvodnění.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(128)
Kritérium narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy je splněno stejným způsobem jako ve 110. bodě odůvodnění.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(129)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prominutí daně představuje státní podporu ve výši 1,34 milionu EUR ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Na druhé straně má Komise za to, že snížení zákonných poplatků nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.b. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(130)
Protože opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jejich slučitelnost vzhledem k výjimkám stanoveným v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(131)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(132)
V následující části Komise posoudí slučitelnost opatření v rámci těchto výjimek.
(133)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné: toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(134)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) jasně nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. V následující části posoudí Komise případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(135)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) je uvedeno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, „které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Doly Cassandra leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a společnost Ellinikos Xrysos by tak mohla být případně způsobilá pro regionální podporu.
(136)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době prodeje z roku 2003 (pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 (35)) stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(137)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 je cílem regionální podpory zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí.
(138)
Pokud jde o možnost považovat opatření za podporu na tvorbu pracovních míst, je nutno zdůraznit, že pro účely regionální podpory se tvorbou pracovních míst rozumí čistý nárůst v počtu pracovních míst v konkrétní provozovně v porovnání s průměrem po určité období, a veškerá pracovní místa ztracená v průběhu tohoto období tak musí být odečtena od zdánlivého počtu pracovních míst vytvořených v průběhu stejného období. Výše podpory musí být dále stanovena na základě mzdových nákladů a nesmí zejména přesáhnout určité procento nákladů na mzdu zaměstnané osoby, jež se vypočte za období dvou let.
(139)
V souvislosti s těmito požadavky Komise konstatuje, že kupní smlouva obsahovala pouze mlhavou doložku, která ponechávala na uvážení společnosti Ellinikos Xrysos rozhodnutí najmout jakýkoli počet zaměstnanců podle jejích potřeb, a výše uvedené podmínky nebyly tudíž splněny. Komise proto dospívá k názoru, že k vytvoření pracovních míst ve smyslu pokynů nedošlo.
(140)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 definují počáteční investici jako investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací) (36).
(141)
Na základě výše uvedené definice v pokynech Komise souhlasí s tím, že akvizice dolu v lokalitě Skouries je počáteční investicí. V době prodeje z roku 2003 neexistovala ve Skouries vytvořená těžební infrastruktura a bylo nutno investovat do fixního kapitálu za účelem zahájení provozu v novém dolu (viz 66. bod odůvodnění).
(142)
Pokud jde o důl ve Stratoni, Komise pochybuje o tom, zda lze prodej aktiv považovat za počáteční investici ve smyslu pokynů (37).
(143)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 lze však považovat za počáteční investici také investici do fixního kapitálu uskutečněnou ve formě koupě provozovny, která byla zavřena nebo která by byla zavřena, pokud by nebyla koupena.
(144)
V tomto ohledu Komise zaznamenává, že Řecko skutečně prokázalo, že doly byly zavřeny nebo by byly zavřeny, pokud by je společnost Ellinikos Xrysos nekoupila (38). Takovou investici by proto bylo možno považovat za počáteční.
(145)
Skutečnost, že je nutno prodej dolů Cassandra považovat za počáteční investici, nicméně neznamená, že je tato investice slučitelná podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Jak je ukázáno v níže uvedeném 146. až 152. bodě odůvodnění, nejsou splněny dvě podmínky stanovené pokyny:
(146)
Za prvé se u prodeje dolů Cassandra jedná o opatření ad hoc. V tomto ohledu pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 výslovně stanoví následující: „Výjimka ze zásady neslučitelnosti, kterou stanoví čl. [107 odst. 1] Smlouvy, může být udělena u regionální podpory pouze v případě, že lze zaručit rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu. […] Jednotlivá platba podpory ad hoc jednotlivému podniku nebo podpora omezená na jednu oblast činnosti může mít velký vliv na soutěž na daném trhu a její vliv na regionální rozvoj bude pravděpodobně příliš omezený. Taková podpora obecně spadá do okruhu specifických nebo odvětvových průmyslových politik a často není v souladu s duchem politiky regionální podpory jako takové. Politika regionální podpory musí zůstat, pokud jde o přidělení produktivních zdrojů mezi různá hospodářská odvětví a činnosti, neutrální. Komise se domnívá, že taková podpora nesplňuje podmínky stanovené v předešlém odstavci, pokud není prokázán opak“ (druhý odstavec bodu 2 pokynů).
(147)
Přestože bylo Řecko v době rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení řízení vyzváno, aby předneslo své stanovisko ohledně slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, Komise konstatuje, že žádným způsobem neprokázalo, že prodej dolů Cassandra zaručil rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu.
(148)
Za druhé musí mít regionální podpora motivační účinek, tzn. musí být skutečnou pobídkou k investování, k němuž by jinak v podporovaných oblastech nedošlo. V tomto duchu pokyny uvádějí, že „režimy podpory musí stanovit, že před zahájením práce na projektu musí být předložena žádost o podporu“ (39). Tato podmínka platí také pro opatření podpory ad hoc (40). Řecko neprokázalo, že příjemce vyhověl výše uvedenému požadavku ani že podal žádost o podporu před zahájením projektu.
(149)
Pokud jde o motivační účinek podpory, Komise navíc zaznamenává, že Řecko neprovedlo pro prodej dolů Cassandra otevřenou a bezpodmínečnou veřejnou soutěž. Komise se domnívá, že by podobná otevřená a bezpodmínečná veřejná soutěž byla ověřením, zda na trhu existují subjekty ochotné do dolů investovat, či nikoli. Jelikož žádná podobná veřejná soutěž neproběhla, zastává Komise názor, že Řecko neověřilo míru ochoty trhu investovat do dolů Cassandra, a tím pádem neověřilo nutnost podpory s motivačním účinkem.
(150)
Komise k tomu zaznamenává, že akvizice dolů Cassandra představovala investici do důlního odvětví. Jedná se o průmysl náročný na kapitál, v němž rozvoj podnikání a provoz vyžadují značné investice. V tomto konkrétním případě představovaly podle zprávy Behre Dolbear kapitálové náklady na rozvoj a výstavbu dolu ve Skouries částku 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění). Komise zaznamenává, že tato částka je značně vyšší než výše dotyčné podpory, a to konkrétně 15,34 milionu EUR (viz sdružené částky ve 111. a 124. bodě odůvodnění). Výše uvedená částka podpory zejména představuje pouhých 7 % nutné investice do jednoho z dolů. Komise k tomu neobdržela žádný důkaz, který by prokazoval, že společnost Ellinikos Xrysos nebyla schopna investovat bez podpory. Řecko a společnost Ellinikos Xrysos se právě naopak dohodly, že Ellinikos Xrysos bude do rozvoje dolů investovat kapitál (41). Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neměla motivační účinek a pro investory přející si získat doly Cassandra nebyla nutná.
(151)
Řecko tedy žádným způsobem neprokázalo motivační účinek dotyčné podpory.
(152)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že prodej dolů Cassandra nevyhovuje prověrce pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, aby mohla být podpora považována za slučitelnou jakožto podpora na počáteční investici.
(153)
Je možno také zvážit, zda nelze podporu prohlásit za slučitelnou jako podporu na provoz podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Pokyny definují podporu na provoz jako podporu zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku. V souladu s pokyny lze podporu na provoz poskytnout ve výjimečných případech v oblastech, které jsou způsobilé podle výjimky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(154)
Podle pokynů je ale podpora na provoz podporou „zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku“ (bod 4.15). U stávajících nákladů se jedná o nekapitálové a obvykle se opakující výdaje nutné pro provozování podnikatelské činnosti. Dotyčná podpora nefinancovala stávající náklady v tomto smyslu, ale investici do fixního kapitálu (akvizice dolů a pozemků) a prominutí daně splatné z výše uvedené investice (daň z převodu). Dotyčná podpora tak nefinancovala stávající výdaje. Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neodpovídá definici podpory na provoz ve smyslu pokynů.
(155)
Navíc lze podle pokynů poskytnout podporu na provoz v oblastech, které jsou způsobilé, za předpokladu, že její úroveň proporcionálně odpovídá znevýhodněním, která mají být zmírněna, a je na členských státech, aby prokázaly znevýhodnění a posoudily jejich důležitost. V tomto konkrétním případě nepředložilo Řecko žádné měření nebo výpočet znevýhodnění oblasti a úrovně podpory, aby prokázalo, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(156)
Podle pokynů musí být podpora na provoz časově omezená a musí se postupně snižovat. Komise konstatuje, že dotyčný prodej nebyl předmětem žádného časového omezení nebo postupného snižování. Jak prodejní cena, tak prominutí daně, v podobě stanovené v kupní smlouvě, byly určeny a schváleny bez odkazu na jakoukoli časovou lhůtu nebo snížení.
(157)
Komise proto dochází k názoru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů.
(158)
Komise má tedy za to, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře ze roku 1998.
(159)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, jež prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem podle článků 107 a 108 SFEU (42), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se u Ellinikos Xrysos jedná o velký podnik, jak je prokázáno ve výše uvedeném 12. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům vyloučena z oblasti působnosti nařízení.
(160)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, musí členský stát potvrdit materiální motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje životaschopnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(161)
Podle obecného nařízení o blokových výjimkách nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou v případě, že provozovna byla zavřena nebo by byla zavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, je považováno za způsobilý náklad, pokud transakce proběhla za tržních podmínek. Řecké orgány uznávají, že transakce proběhla bez otevřené, bezpodmínečné a transparentní veřejné soutěže nebo bez nezávislého ocenění tržní hodnoty aktiv dolů Cassandra. Komise se proto domnívá, že dotyčný prodej neproběhl podle tržních podmínek.
(162)
Z toho plyne, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(163)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU je uvedeno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(164)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná a že společnost Ellinikos Xrysos není způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Podle bodu 7 pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999, které byly použitelné v době prodeje v roce 2003 (43), „není nově vzniklý podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Tak je tomu například v případě, jestliže nový podnik vznikne na základě likvidace předcházejícího podniku nebo jestliže pouze převezme aktiva takového podniku“. Ellinikos Xrysos je společnost, jež vznikla tři dny před nabytím dolů Cassandra. Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí solidního restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Závěr tak zní, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(165)
Pokud jde konečně o podporu na ochranu životního prostředí, společnost Ellinikos Xrysos byla povinna splnit platné environmentální normy. Byla zejména povinna investovat do ochrany životního prostředí a provozovat těžební činnost v souladu s právními předpisy Řecka a EU v oblasti ochrany životního prostředí. Jelikož výše uvedené bylo stanoveno zákonem jako povinné, nebylo nutno poskytovat společnosti Ellinikos Xrysos podporu, aby právním předpisům dostála.
(166)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že dotyčná opatření podpory nejsou slučitelná se SFEU.
(167)
Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla tato aktiva prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představují neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos. Komise má také za to, že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
V ZÁVĚR
(168)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že příslušná opatření představují státní podporu ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(169)
Komise navíc dochází k závěru, že příslušná opatření podpory nejsou slučitelná s vnitřním trhem. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje rovněž neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(170)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí takovou podporu zrušit nebo upravit (44). Povinnost členského státu zrušit podporu považovanou Komisí za neslučitelnou se společným trhem slouží podle ustálené judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (45). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (46).
(171)
V souladu s touto ustálenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (47) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(172)
Jelikož dotčená opatření jsou považována za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro vrácení musí být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy mohl příslušnou podporu využívat, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(173)
Neslučitelným prvkem podpory příslušných opatření je součet a) rozdílu mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos (14 milionů EUR), a b) výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala musela zaplatit za nabytí aktiv, tj. dolů a pozemků (1,34 milionu EUR). Výše uvedený součet dosahuje částky 15,34 milionu EUR.
(174)
Pokud jde o navrácení, Komise navíc zaznamenává, že článek 4 kupní smlouvy z roku 2003 obsahuje dvě ustanovení o zrušení, ve kterých je upřesněno, že společnost Ellinikos může zrušit prodej v následujících případech: a) správního nebo právního aktu řeckých orgánů, kterým se mění status povolení k těžbě nebo b) soudního rozhodnutí (týkajícího se statusu povolení k těžbě) o zastavení provozu nebo provedení investičního plánu. V obou případech by společnost Ellinikos Xrysos vrátila aktiva řeckému státu a dostala by vrácenu celkovou částku ve výši 11 milionů EUR s možnou dodatečnou odměnou.
(175)
Řecké orgány uvedly, že obě tato ustanovení mohou být uplatněna v případě rozhodnutí Komise o vrácení neslučitelné podpory. Zda tomu tak skutečně je, je otázkou výkladu smlouvy a vnitrostátních právních předpisů. Pokud by však byla tato ustanovení uplatněna, nesmí to mít žádný vliv na povinnost Řecka získat zpět podporu ve výši uvedené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 15,34 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Ellinikos Xrysos prodejem aktiv a pozemků pod jejich hodnotou a prominutím návazných daní s cílem zajistit zaměstnanost, chránit životní prostředí a vytvořit motivační pobídku pro případné kupce dolů Cassandra, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (49), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude navrácena zpět okamžitě a účinně.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky z podpory, jež má být vrácena), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, jež má být vrácena, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecku.
V Bruselu dne 23. února 2011.
KOMISJONI OTSUS,
23. veebruar 2011,
riigiabi C 48/08 (ex NN 61/08) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Ellinikos Xrysos SA
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1006 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/452/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus abimeetme nr C 48/08 (ex NN 61/08) suhtes (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I MENETLUS
(1)
Komisjon sai 9. juulil 2007 kaebuse, milles väideti, et Kreeka on võtnud kaks meedet, millega anti ettevõtjale Ellinikos Xrysos SA (edaspidi „Ellinikos Xrysos”) riigiabi. Pärast teabevahetust algatas komisjon 10. detsembril 2008 väidetavate meetmete suhtes ametliku uurimise.
(2)
Kreeka esitas oma märkused menetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse kohta 23. veebruaril 2009.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Oma märkused esitasid neli huvitatud isikut: 10. aprillil 2009 väidetav abisaaja Ellinikos Xrysos, 10. aprillil 2009 ettevõtja Ellinikos Xrysos põhiaktsionär European Goldfields Ltd, 2. aprillil 2009 Cassandra kaevanduste ametiühingud ja 6. aprillil 2009 Kreeka ühendus Hellenic Mining Watch, mille eesmärk on „kaitsta keskkonda ja üldsust kaevandamise kahjulike tagajärgede eest ning kanda hoolt rahvusliku rikkuse eest” (4).
(4)
Märkused edastati Kreekale 6. mai ja 7. juuli 2009. aasta kirjas. Kreeka vastas huvitatud isikute märkustele 3. juuni, 20. juuli ja 23. septembri 2009. aasta kirjas.
(5)
Komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet 19. juunil 2009, 11. detsembril 2009 ja 22. aprillil 2010 ning Kreeka ja Ellinikos Xrysos vastasid 23. juuli 2009. aasta, 29. juuli 2009. aasta, 15. jaanuari 2010. aasta, 11. veebruari 2010. aasta, 12. veebruari 2010. aasta, 4. mai 2010. aasta ja 27. mai 2010. aasta kirjas. 2010. aasta mais vahetasid komisjoni talitused ja Kreeka ametiasutused täiendavalt teavet. 11. veebruaril 2009 ja 24. juunil 2010 toimusid komisjoni talituste ja Kreeka ametiasutuste kohtumised ning 2. veebruaril 2009 ja 26. juunil 2009 toimusid komisjoni talituste ja väidetava abisaaja kohtumised.
II RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
II.a. TAUSTTEAVE KAEVANDAMISÕIGUSTE JA -LUBADE KOHTA
(6)
Kaevandamisõigus on õigus siseneda teatavale maatükile ja võtta see kasutusele eesmärgiga kaevandada maa all või lahtises karjääris mineraalmaake, mis võivad olla sinna ladestunud. Kaevandamisõigus antakse üle koos kaevandatava varaga, mis on kaevandamisõiguse lahutamatu osa.
(7)
Kaevandamisõigus erineb kaevandamisloast, mis on kaevandamistööde teostamise luba. Loa annab pädev ametiasutus pärast esitatud teostatavusaruande ja keskkonnauuringute hindamist. Käesoleval juhul väljastas 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal kaevandamislube arenguministeerium.
II.b. ABISAAJA
(8)
Ellinikos Xrysos on suur Kreeka kaevandusettevõtja, kes tegeleb kulla, vase, plii, hõbeda ja tsingi kaevandamisega. 2009. aastal oli tema käive 44,7 miljonit eurot (maksustamisjärgne tulu 1,7 miljonit eurot) ja ettevõttes töötas umbes 350 töötajat. Asjaomaste abimeetmete võtmise ajal (vt punktid 11 ja 16-18) oli Ellinikos Xrysos suurettevõtja, sest ta oli seotud suurettevõtjaga. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (5) on märgitud, et a) mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kategooriasse kuuluvad ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot (lisa 1. jaotise punkt 2.1), b) selleks et jätta sellest kategooriast välja need ettevõtete rühmad, mille majanduslik võimsus võib olla suurem tõeliselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete omast, tuleks eristada ettevõtete eri liike sõltuvalt sellest, kas nad on autonoomsed (põhjendus 9), c) autonoomne ettevõte on ettevõte, mida ei käsitata seotud ettevõttena (lisa 1. jaotise punkt 3.1), ja d) seotud ettevõte on ettevõte, mille aktsionäride või liikmete häältest kuulub enamik muule ettevõttele (lisa 1. jaotise punkti 3.3 alapunkt a). Käesoleval juhul kuulus 2003. aasta detsembris (2003. aasta müügitehingu ajal) 53,3 % Ellinikos Xrysose aktsiatest (160 000 aktsiat 300 000 aktsiast) Aktor SA tütarettevõtjale Greek Mines SA. Kahel viimasel müügieelsel aastal, st 2001. ja 2002. aastal, oli Aktor SA aastakäive vastavalt 120,9 miljonit ja 302,6 miljonit eurot. Tema kahe viimase müügieelse aasta bilansi kogumaht oli vastavalt 151,9 miljonit ja 260 miljonit eurot (6). Nende andmete alusel on Aktor suurettevõtja. Seega oli Ellinikos Xrysos asjaomaste riigiabimeetmete võtmise ajal suurettevõtja.
(9)
Praegu on Ellinikos Xrysose aktsionärid European Goldfields Greece BV (65 % aktsiatest), Hellas Gold BV (30 % aktsiatest) ja Kreeka ehitus- ja energiaettevõtja Aktor SA (5 % aktsiatest). European Goldfields Greece BV ja Hellas Gold BV on Balkani maades mineraalvarade omandamise, uurimise ja arendamisega tegeleva Kanada ettevõtja European Goldfields Ltd tütarettevõtjad.
(10)
Ellinikos Xrysos on Cassandra kaevanduste omanik ja käitaja. Ta ostis kõnealused kaevandused ja nende kaevandamisõigused 2003. aasta detsembris Kreeka riigilt. Cassandra kaevandused asuvad Põhja-Kreekas. Cassandra kaevanduste alla kuuluvad Olympiase ja Skouriesi kullakaevandus ning Stratoni vase- ja tsingikaevandus.
(11)
Enne 2003. aastat oli Cassandra kaevanduste omanik ettevõtja TVX Hellas SA, kes omandas kaevandused Kreeka riigilt 1995. aastal avaliku pakkumismenetluse tulemusel 11 miljardi Kreeka drahmi (ligikaudu 39,8 miljoni euro) (7) eest.
(12)
Kreeka riiginõukogu tühistas 2002. aastal Cassandra kaevanduste, täpsemalt Olympiase ja Stratoni kaevandusega seotud kaevandamis- ja kullatöötlemisload. Olympiase kaevandamisluba ja kullatöötlemisluba tühistati keskkonnaga seotud põhjustel, mida peeti tõsisteks. Stratoni kaevandamisluba tühistati seepärast, et Kreeka riik oli loa andnud õigusvastaselt ametiasutuse kaudu, kellel puudusid selleks volitused.
(13)
Pärast seda, kui riiginõukogu oli load tühistanud, tegi arenguministeerium Stratoni kohta kaks otsust: 1) 7. jaanuaril 2003 andis ta korralduse katkestada Stratonis kaevandustööd ja 2) 29. jaanuaril 2003 andis ta korralduse rakendada Stratonis täiendavaid turvameetmeid. 18. veebruaril 2003 tegi arenguministeerium kooskõlas riiginõukogu tühistamisotsusega veel ühe otsuse, lubades alustada Stratonis kaevandustöid ning tühistades oma varasemad, 7. ja 29. jaanuari 2003. aasta otsused. 18. veebruari 2003. aasta otsus kehtis kaevanduste Ellinikos Xrysosele müümise ajal.
(14)
Cassandra kaevandustega seotud kaevandamis- ja kullatöötlemislubade tühistamise tõttu lõpetas TVX Hellase omanik Kinross (Kanada kaevandusettevõtja) aktsionäride vara kindlustamiseks TVX Hellase rahastamise. Selle tulemusel oli TVX Hellas sunnitud esitama pankrotiavalduse.
II.c. 1. MEEDE: TURUVÄÄRTUSEST MADALAM MÜÜGIHIND
(15)
TVX Hellas andis 12. detsembril 2003 Cassandra kaevandused 11 miljoni euro eest üle Kreeka riigile vastavalt kohtuvälisele kokkuleppele, millega tasaarvestati vastastikused nõuded (TVX Hellase nõue Kreeka vastu oli 293,5 miljonit eurot). Samal päeval müüs Kreeka riik Cassandra kaevandused varasid eelnevalt hindamata ja avalikku pakkumismenetlust korraldamata 11 miljoni euro eest ettevõtjale Ellinikos Xrysos. Müügitehing hõlmas: a) Stratoni, Skouriesi ja Olympiase kaevandust koos asjaomaste kaevandamisõigustega, b) maad, c) maavarasid ja d) põhivara (kaevandus- ja töötlemisseadmed, töötajate elamud ja tööstushooned). Kreeka ametiasutuste sõnul oli meetme eesmärk leida omanik, kes sooviks kaevandusi käitada, ja seega säilitada tööhõive ning kaitsta keskkonda.
II.d. 2. MEEDE: MAKSUVABASTUS JA ÕIGUSABIKULUDE VÄHENDAMINE
(16)
Kreeka müüs Cassandra kaevandused Ellinikos Xrysosele vastavalt nende vahel sõlmitud lepingule, mis ratifitseeriti seadusega 3220/2004 (8). Kõnealuse seaduse kohaselt vabastati Ellinikos Xrysos kõikidest maksudest. Samuti vähendati õigusabikulusid ja muid tasusid 5 %-ni tegelikust summast, mis oleks tavapäraselt tulnud tasuda. Kreeka ametiasutuste sõnul oli meetme eesmärk motiveerida võimalikke ostjaid, sest kaevanduste väärtus oli negatiivne.
(17)
Kreeka seaduse (9) kohaselt tuleb kinnisvara võõrandamisel tasuda maksu 7 % võõrandatava vara väärtuse esimese 15 000 euro pealt ja 9 % ülejäänud summa pealt. Samuti tuleb Kreeka kaevandusseadustiku (10) kohaselt tasuda kaevandamisõiguste võõrandamise eest erimaksu 5 % võõrandatava õiguse väärtusest (st kaevanduse väärtusest).
(18)
Käesolevas otsuses sai komisjon 1. ja 2. meetmega antud riigiabi kogusummaks 15,34 miljonit eurot, olles uurinud:
a)
Cassandra kaevanduste alla kuuluva kolme üksiku kaevanduse (Stratoni, Olympias ja Skouries) väärtust, tuginedes müügitehingu ajal kehtinud majandusnäitajatele ja uurides, kas kõnealused kaevandused on käitatavad (vt põhjalik analüüs punktides 63-79);
b)
Cassandra kaevanduste alla jääva maa väärtust, mis on välja arvutatud hindamisaruandes (vt punkt 19) ja mida võrreldi hinnaga, mis maksti suurema osa nimetatud maa eest 1995. aasta avalikul pakkumisel (vt põhjalik analüüs punktides 80-90);
c)
2003. aasta müügitehinguga Ellinikos Xrysose omandatud maavaravarude väärtust, tuginedes samale hindamisaruandele (vt põhjalik analüüs punktides 91-97);
d)
tasumisele kuuluva maksu summat, millest Ellinikos Xrysos müügilepinguga vabastati (vt põhjalik analüüs punktides 118-124).
(19)
Komisjon väljendas 10. detsembri 2008. aasta otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas Kreeka müüs Cassandra kaevandused Ellinikos Xrysosele turuhinnaga, sest müügitehing toimus avatud pakkumismenetluseta ja varade sõltumatu hindamiseta, ja kas müük turuväärtusest madalama hinnaga on kooskõlas ELi toimimise lepinguga. Komisjon viitas Cassandra kaevanduste varade hindamisaruandele, mis oli koostatud Ellinikos Xrysose aktsionäri European Goldfields nimel. Aruande kohaselt oli Cassandra kaevanduste varade õiglane turuväärtus 500 miljonit USA dollarit (mis võrdus 30. juunil 2004 sel kuupäeval kehtinud USA dollari/euro vahetuskursi 1 euro = 1,2155 USA dollarit (11) alusel 411 miljoni euroga). Aruande (edaspidi „Behre Dolbeari aruanne”) koostas Behre Dolbear International Ltd, kes on European Goldfields’i sõnul „rahvusvaheline tunnustatud mineraalitööstuse konsultatsiooniettevõtja” (12).
(20)
Samuti väljendas komisjon kahtlust, et maksuvabastus ja õigusabikulude vähendamine kujutasid endast ettevõtja vabastamist riigi ees olevatest finantskohustustest, mis olid kooskõlas ELi toimimise lepinguga.
III KREEKA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
III.a. KREEKA JA ABISAAJA MÄRKUSED
(21)
Kuna Kreeka ja abisaaja märkused on suures osas kattuvad, käsitleb komisjon neid punktides 22-31 koos.
(22)
Kreeka ametiasutuste ja abisaaja sõnul tegutses Kreeka 2003. aasta müügitehingus vahendajana üksnes põhjusel, et TVX Hellas, kelle suhtes oli käimas pankrotimenetlus, ei saanud kaevandusi Ellinikos Xrysosele otse müüa. Samuti väidavad nad, et Kreeka ei ole kunagi olnud kaevanduste omanik ega saanud 2003. aasta müügitehingust mingit tulu, sest 11 miljonit eurot maksti otse TVX Hellasele. Nad väidavad ka, et 1995. aastal toimus müügitehing TVX Hellase ja eelmise omaniku vahel, kes oli likvideerimisel eraettevõtja, ning seepärast ei olnud 2003. aasta müügitehing seotud riigi vahenditega.
(23)
Lisaks sellele väidavad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et müügitehingu toimumise ajal oli Cassandra kaevanduste turuväärtus vähenenud või isegi negatiivne, sest nende tegevus oli olnud pikka aega katkestatud ja kaevandamisload olid tühistatud. Kaevanduste negatiivset turuväärtust näitab ka asjaolu, et TVX Hellase omanik Kinross, kes on turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, hindas investeeringutelt saadud suurt kahjumit kapitaliseerides kaevanduste väärtuse negatiivseks. Nad märgivad, et positiivset hinda, mida maksis Ellinikos Xrysos, kes on samuti eraettevõtja, põhjendab lepingu tühistamisklausel, millega kõrvaldati ostja risk. Lisaks väidavad nad, et kaevandusettevõtja omandatud maad saab kasutada üksnes kaevandamiseks ja sellel puudub turuväärtus, sest Kreeka õiguse kohaselt on kaevandamine neis piirkondades esmatähtis tegevusala. Seepärast väidavad nad, et kuna kaevandamisõiguste väärtus vähenes pikaks ajaks katkestatud tegevuse ja tühistatud kaevandamislubade tõttu, siis vähenes selle tulemusena ka maa väärtus. Ellinikos Xrysosele müüdud varade hulka kuulunud kullavarude kohta väidavad nad lõpuks, et 2003. aastal oli nende väärtus kulla suhteliselt madala hinna ja suhteliselt kõrgete seotud kulude, näiteks transpordi- ja töötlemiskulude tõttu negatiivne.
(24)
Lisaks eespool nimetatule ja seoses turumajanduse kriteeriumitega, mida tuleb tehingus arvesse võtta, väidavad Kreeka valitsus ja abisaaja, et selliste kriteeriumite hulka kuuluvad ka ettevõtte maine ja töötajate rahuloluga seotud keskkonnaalased ning sotsiaalsed probleemid. Seda toetab asjaolu, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja TVX Hellas võttis asjaomast hüvitist makstes arvesse ka tööjõu ja keskkonnaga seotud probleeme. Samuti väidavad nad, et kaevanduste müümata jäämisel peaks Kreeka riik kandma märkimisväärseid keskkonnakulusid - kokku ligikaudu 15,7 miljonit eurot. Samal ajal väidavad nad, et Ellinikos Xrysose makstud hind vastas turumajanduse kriteeriumitele, sest see oli võrdne eraettevõtja TVX Hellase küsitud hinnaga. Kreeka ja abisaaja sõnul oleks TVX Hellas küsinud kõrgemat hinda, kui ta oleks saanud seda teha. Lisaks väidavad nad, et Ellinikos Xrysose makstud hind oli võrdne TVX Hellase raamatupidamisaruannetes kajastatud varade arvestusliku väärtusega. Lõpuks väidavad nad, et 2003. aasta müügitehingus makstud hind väljendas kaevanduste tegelikku väärtust, st Stratoni kaevanduse väärtust, sest see oli ainus tegutsev kaevandus. Seoses Skouriesi kaevandusega väidavad Kreeka ja abisaaja, et seal ei ole kunagi kaevandatud ega sinna investeeritud, välja arvatud mäetööstusuuringud, mida TVX Hellas tegi enne 2003. aasta müügitehingut. Nad väidavad ka, et Skouriesi kaevanduses kaevandamise alustamiseks tuleb teha märkimisväärne investeering. Eespool esitatud põhjendustest lähtudes väidavad nad, et 2003. aasta müügitehing ei andnud Ellinikos Xrysosele eeliseid.
(25)
Mis puutub Behre Dolbeari aruandesse, siis ei Kreeka ega abisaaja kahtle Behre Dolbeari usaldusväärsuses. Nad ei nõustu siiski aruandega, väites, et seda ei saa arvesse võtta, sest selle eesmärk oli äratada investorite tähelepanu ja selle vaatlushetk (2004. aasta juuni) oli müügitehingu toimumise ajast (2003. aasta detsember) erinev. Nad väidavad ka, et kaevanduste väärtuse hindamisel lähtus Behre Dolbear varade ja asjaomaste kaevandamislubade väärtusest, samal ajal kui Ellinikos Xrysos omandas üksnes varad ja Kreeka riik pidi andma kaevandamisload hiljem. Lisaks väidavad nad, et aruandes viidatakse Ellinikos Xrysose jätkuvuseelduslikule väärtusele, mitte müüdud varadele, ja seepärast ei kajastata selles 2003. aasta detsembris Kreeka riigi müüdud varade väärtust. Lõpuks väidavad nad, et aruande 37. leheküljel esitatud tabelis 5.3 on Behre Dolbear hinnanud tootmist alustavate Cassandra kaevanduste nüüdispuhasväärtuse negatiivseks (-2,59 miljonit USA dollarit); tegelikult makstud hind (11 miljonit eurot) oli seega kaevanduste turuväärtusest suurem.
(26)
Kreeka väidab, et kui siiski lähtuda Behre Dolbeari aruandest, siis aruandes kasutatud kolmest eri meetodist on vastuvõetav üksnes tulumeetod, sest see on peamine rahvusvaheliselt kasutatav hindamismeetod, ja üksnes seoses hindamispäevaga ning tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud.
(27)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja möönavad, et Kreeka müüs varad avatud pakkumismenetluseta ja eelneva hindamiseta otse Ellinikos Xrysosele, sest vajadus kaitsta töökohti ja keskkonda seadis müügile ajalise piirangu. Samuti väidavad nad, et TVX Hellas oli esitanud Kreeka vastu 293,5 miljoni euro suuruse nõude seoses kaevandustesse (mille tegevus peatati pärast 2002. aasta tühistamisotsuste vastuvõtmist) tehtud investeeringutest saadud kahjuga ja keskkonnakaitsega kantud kuludega. Nad väidavad, et müügilepingus puudus klausel säilitatavate töökohtade miinimumarvu kohta, sest kaevandamine nõuab palju töötajaid, kuid samal ajal pole töökohtade säilitamise kohustuse suurust võimalik kindlaks määrata. Nad väidavad kokkuvõttes, et kui komisjon peaks andma sissenõudekorralduse, võidakse taotleda lepingu tühistamist ja sellisel juhul peab Kreeka maksma ettevõtjale tagasi 11 miljonit eurot ning varad tuleb riigile tagastada.
(28)
Lisaks sellele väidavad Kreeka ametiasutused, et aluseks oli võimalik võtta 1995. aasta avatud pakkumismenetluses kindlaksmääratud väärtuselt ja et maa väärtus ei olnud muutunud. Nad märgivad, et Behre Dolbeari aruandes kasutatud meetod (tulumeetod) on vastuvõetav, kuid üksnes seoses aruande kuupäevaga (30. juuni 2004) ja tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud. Kreeka ametiasutused möönavad lõpuks, et müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega oli tegemist tegutseva kaevandusega, mis vastas Behre Dolbeari aruande „tootmist alustava kaevanduse” tingimusele.
(29)
Seoses maksuvabastuse ja õigusabikulude vähendamisega väidab abisaaja, et kaevanduste võõrandamisel tasutav seadusjärgne maks ei olnud käesolevas juhtumis kohaldatav. Kreeka sõnul oli kaevanduste väärtus pealegi negatiivne ja seepärast oli vaja võimalikke ostjaid motiveerida. Samuti väidab Kreeka, et Kreeka kaevandusseadustiku artiklis 173 on sätestatud umbes 5 % maksumäär, kuid üksnes tehingute puhul, mis toimuvad „mõjuvatel põhjustel” (με επαχθή αιτία), mis Kreeka sõnul tähendab tehingut, mille põhjuseks on õnnetu juhus (nt omaniku surm); seepärast ei olnud see maksumäär käesolevas juhtumis kohaldatav. Abisaaja väidab lisaks, et müügileping ei ole tühistamisklausli tõttu veel lõplik ja seega oleks maksu kohaldamine ennatlik. Lõpuks väidab abisaaja, et õigusabikulude vähendamine ei ole seotud riigi vahenditega, sest juristid on kutsealal töötavad eraettevõtjad ja nende tasudelt maksti nõuetekohaselt maksu.
(30)
Kreeka tunnistab, et kõikide maamüügitehingute puhul tuleb tõepoolest tasuda maks määraga 7-9 %, sõltumata sellest, kas müüakse ettevõtte või eraisiku vara.
(31)
Lõpuks väidavad nii Kreeka kui ka abisaaja, et isegi kui 2003. aasta müügitehing kujutas endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi, oli see vastavalt müügitehingu ajal kohaldatavatele 1998. aasta regionaalabi suunistele ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmavale raamprogrammile (ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmiseks) abikõlblik, sest ettevõte asus piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt abikõlblik. Samuti väidab abisaaja, et ta on abikõlblik vastavalt üldise grupierandi määrusele, 2008. aasta suunistele keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c, sest asjaomane investeering oli seotud riigi jaoks elulise tähtsusega valdkonna ja piirkonnaga. Seoses maksuvabastusega väidab abisaaja, et maksu summa oli 38 000 eurot; seega oli see alla vähese tähtsusega abi piirmäära (100 000 eurot kolme aasta jooksul) (13) ega andnud Ellinikos Xrysosele eelist.
III.b. MUUDE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(32)
Komisjonile esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta ka Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch väidab, et Cassandra kaevandused hõlmavad ka tähtsat kinnisvara, mis oluliselt suurendab kaevanduste koguväärtust, kuid mida ei võetud Behre Dolbeari aruandes arvesse. Hellenic Mining Watch lükkab tagasi töötusega seotud põhjused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et müügileping ei kohustanud Ellinikos Xrysost võtma tööle konkreetset või minimaalset arvu töötajaid.
(33)
Samuti lükkab Hellenic Mining Watch tagasi keskkonnakaalutlused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et 2003. aasta müügilepingu artikkel 1 vabastab Ellinikos Xrysose vastutusest keskkonna kahjustamise eest, kui kahju või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist. Hellenic Mining Watch väidab lõpuks, et kaevanduste varade hulka kuulusid ka väga väärtuslikud (80 miljonit eurot) kullasisaldusega maavarad, mida ei ole Ellinikos Xrysosega sõlmitud müügilepingus nimetatud.
(34)
Vastuses Hellenic Mining Watch’i märkustele kordab Kreeka oma seisukohta, et Ellinikos Xrysos ei ole riigiabi saanud. Eelkõige väidab Kreeka, et ta ei olnud kaevanduste omanik ega ka müüja, vaid lihtsalt kahe osapoole vahelise tehingu vahendaja. Kreeka väidab lisaks, et Hellenic Mining Watch’i väited on ebamäärased, ebaõiged ja vastuolulised. Lõpuks väidab Kreeka, et Hellenic Mining Watch soovib Cassandra kaevandused riigile tagastada, sest tema peamine eesmärk on keskkonnakaitse.
(35)
Komisjonile esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta ka Cassandra kaevanduse ametiühingud, (15) kes avaldasid kahtlust, et meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi ning rõhutasid kaevanduste tähtsust majandusele ja tööhõivele.
IV ABI HINDAMINE
(36)
Järgnevas osas hindab komisjon kõnealuseid meetmeid eespool esitatud asjaolude ja Kreeka ning muude kolmandate isikute väidete alusel. Esiteks hindab komisjon riigiabiabi olemasolu vaatlusalustes meetmetes, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga või mitte (punkt IV.a). Teiseks, kui meede on tõepoolest seotud riigiabiga, hindab komisjon selle kokkusobivust siseturuga (punkt IV.b).
IV.a. ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(37)
Selleks et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1, milles on sätestatud, et „[k]ui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
(38)
Kõnealust sätet arvesse võttes hindab komisjon järgnevalt, kas Ellinikos Xrysose kasuks võetud vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi.
1. MEEDE: TURUVÄÄRTUSEST MADALAM MÜÜGIHIND
a. Eelis
(39)
Kui riik müüb vara selle turuväärtusest madalama hinnaga, annab see ostjale (kes saab vara subsideeritud hinnaga) eelise, mis võib kujutada endast riigiabi. Vara müüakse seevastu turuväärtusega (ja seega on riigiabi välistatud), kui hinna määrab sõltumatu hindaja ja see vastab müügihinnale või kui müük toimub võistleva, avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetlusega ning valitakse kõrgeim hind (16).
(40)
Käesolevas juhtumis müüdi Cassandra kaevandused avaliku pakkumismenetluseta ja igasuguse hindamiseta. Riigiabi vältimiseks peab riik tegutsema ratsionaalse, maksimaalset kasumit taotleva eraomanikuna, st „turumajandusliku müüjana”, ja taotlema müügist suurimat rahalist kasu. Seega hindas komisjon käesoleva juhtumi puhul seda, kas Kreeka riik tegutses turumajandusliku müüjana.
(41)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et turumajanduse kriteeriumitena peaksid arvesse minema ka keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid, sest need on seotud ettevõtte maine ja töötajate rahuloluga. Nende arvates toetab nende väidet asjaolu, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja TVX Hellas võttis oma töötajatele hüvitist makstes arvesse ka tööhõive- ja keskkonnaküsimusi, sh varasemaid keskkonnaalaseid kohustusi (enne 2003. aasta müügitehingut võetud kohustusi). Nad väidavad, et alandatud hinnaga nõustuks sama moodi ka turumajanduslik müüja, et lahendada keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid.
(42)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid on oma olemuselt avaliku korraga seotud probleemid, millega tegelevad riigiasutused. Turumajanduslik müüja võib töötust ja keskkonnaprobleeme arvesse võtta (vähemalt mõnevõrra), et kaitsta või parandada enda mainet sotsiaalselt või keskkonna suhtes vastutustundliku ettevõtjana, kuid mitte sel määral, et see kahjustaks oluliselt tema finantshuve. Igal juhul oleks ratsionaalne turumajanduslik müüja müügitehingut sooritades hinnanud ja kindlaks määranud kõik kõnealustest probleemidest tulenevad maksed või kulud, et otsustada, kuidas need mõjutaksid vastuvõetavat hinda. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei sisalda leping selliseid finantsnäitajaid ja Kreeka ei tõendanud, et ta hindas müügitehingu toimumise ajal selliseid finantskulusid.
(43)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad ka, et kaevanduste turuväärtus oli negatiivne, mida kinnitas asjaolu, et TVX Hellase omanik - turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja Kinross - hindas oma investeeringutelt teenitud suurt kahjumit kapitaliseerides kaevanduste väärtuse negatiivseks.
(44)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. TVX Hellas peatas äritegevuse Cassandra kaevandustes, sest riiginõukogu tühistas kaevandamisload. Stratoni kaevanduse kaevandamisluba siiski kehtis sel ajal, mil TVX Hellas kaevanduse Kreekale müüs (vt punkt 13), samal ajal kui Olympiase luba oli tühistatud. Seepärast leiab komisjon, et TVX Hellase otsus Cassandra kaevandused maha müüa oli seotud Olympiase kaevandusse tehtud märkimisväärse investeeringu nurjumisega. TVX Hellase tegutsemisviis oli seega seotud Olympiase kaevandusse tehtud investeeringute väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega.
(45)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja tunnistavad, et Kreeka müüs varad otse Ellinikos Xrysosele ilma avatud pakkumismenetluse ja eelneva hindamiseta, sest vajadus kaitsta töökohti ja keskkonda seadis ajalise piirangu. Viimatimainitud asjaoluga seoses väidavad nad, et kaevanduste müümata jätmine oleks tähendanud Kreeka riigi jaoks märkimisväärseid keskkonnakulusid - kokku ligikaudu 15,7 miljonit eurot. Seoses tööhõivega nõustuvad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et müügileping ei sisaldanud klauslit töökohtade minimaalse arvu kohta, kuid väidavad, et töökohtade säilitamise kohustust ei ole võimalik arvuliselt kindlaks määrata ja kaevandamiseks on vaja palju töötajaid.
(46)
Eeltoodut arvesse võttes märgib komisjon, et müüdud varade väärtust ei hinnatud enne müüki ja müük ei toimunud avatud menetlusega, vaid otse ostjale. Seoses keskkonnakuludega, mida Kreeka väidetavalt oleks pidanud kandma, märgib komisjon, et ei lepingus ega üheski muus samal ajal koostatud dokumendis ei ole selliseid kulusid nimetatud. Samuti märgib komisjon, et ostjale ei pandud mingeid täiendavaid keskkonnaalaseid kohustusi lisaks kohaldatavates õigusaktides sätestatutele. Komisjon leiab, et kui keskkonnakulusid võetaks arvesse müügihinda määrava tegurina, hindaks eraõiguslik müüja enne müügihinna kindlaksmääramist neid kulusid hoolikalt ja määraks kindlaks nende suuruse. Kreeka ei ole tõendanud, et ta hindas müügitehingu toimumise ajal neid kulusid ja määraks kindlaks nende suuruse või et ta võttis selliseid keskkonnakulusid muul viisil arvesse.
(47)
Samuti märgib komisjon, et 2003. aasta müügileping ei sisaldanud klauslit, mis kohustab ostjat säilitama või looma miinimumarvu töökohti. Seepärast ei saa komisjon nõustuda väitega, et ostjal oli kohustus säilitada rohkem töökohti kui majanduslikult vajalik, sest müügileping ei sisaldanud kohustust säilitada konkreetne arv töökohti. Komisjon leiab seega, et eraõigusliku müüja seisukohast ei saa kaevanduste turuväärtusest madalamat müügihinda põhjendada ühegi väitega, mis on seotud töökohtade arvuga või tööhõive kaitsmisega.
(48)
Komisjon ei saa seega punktidele 46 ja 47 tuginedes nõustuda Kreeka ja abisaaja väidetega, mis on esitatud punktis 45.
(49)
Seoses tööhõive ja keskkonnakaitsega (vt punkt 45) lükkab Hellenic Mining Watch tagasi töötusega seotud põhjused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et müügileping ei kohustanud Ellinikos Xrysost võtma tööle konkreetset või miinimumarvu töötajaid. Samuti väidab Hellenic Mining Watch, et Ellinikos Xrysos sai eelise, sest 2003. aasta müügilepingu artikliga 1 vabastatakse Ellinikos Xrysos vastutusest keskkonnakahju eest, kui kahju tekkis või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist.
(50)
Hellenic Mining Watch’i eespool nimetatud teise väite kohta märgib komisjon, et 2003. aasta müügileping ei vabasta Ellinikos Xrysost vastutusest keskkonnakahju eest, kui kahju tekkis või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist. Komisjon leiab, et lepingu eespool nimetatud säte ei anna Ellinikos Xrysosele müügihinnast sõltumatut eraldiseisvat eelist. Eraõiguslikes lepingutes esineb sageli klausleid, millega varasemad finantskohustused jagatakse müüja ja ostja vahel. Lõppkokkuvõttes võtavad müügitehingu pooled müügihinna kindlaksmääramisel selliseid klausleid arvesse. Seepärast on käesolevas juhtumis põhiküsimus selles, kas müügitingimustes kajastus kaevanduste turuväärtus.
(51)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et 2003. aasta müügitehing ei andnud Ellinikos Xrysosele eelist, sest Ellinikos Xrysose makstud hind võrdus enne Kreeka riiki Cassandra kaevanduste omanikuks olnud TVX Hellase raamatupidamisaruannetes kajastatud varade arvestusliku väärtusega.
(52)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon leiab, et TVX Hellase arvestuslikku väärtust ei saa varade väärtuse kindlaksmääramisel arvesse võtta, sest varade väärtusest on maksustamise eesmärgil maha arvatud ettevõtte varade kulum (17) ja tegemist on varade arvestusliku väärtusega. Väljakujunenud kohtupraktika (18) kohaselt ei võrdu arvestuslik väärtus alati turuväärtusega, kui varasid hinnatakse eesmärgiga määrata kindlaks nende müügihind. Samuti võõrandati kõnealused varad eraldi ja kulum, mille eelmine omanik maha arvestas, oli seotud ainult tema enda raamatupidamisarvestuse ja maksustamisega.
(53)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et Ellinikos Xrysose makstud hind vastas turumajanduse kriteeriumitele, sest see võrdus hinnaga, mida küsis eraettevõtja TVX Hellas. Kui viimane oleks saanud, oleks ta küsinud kõrgemat hinda.
(54)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon märgib, et hind, mida Kreeka TVX Hellasele maksis, saadi kahe osapoole vastastikuste nõuete tasaarveldamise tulemusena. Samuti märgib komisjon, et TVX Hellase nõue Kreeka vastu oli 293,5 miljonit eurot (vt punkt 15). Neist põhjendustest johtub, et kui kahe poole nõuded oleksid olnud erinevad, oleks tasaarveldamise lõpptulemus olnud erinev, kuigi see oleks olnud seotud samade varade müügiga. Seepärast leiab komisjon, et nõuete tasaarveldamine ei vastanud müüdud varade väärtusele.
(55)
Samal ajal märgib komisjon, et nõuded koosnesid mõlema poole esitatud hüvitustaotlustest. Eelkõige Kreeka nõue oli seotud keskkonnakahjuga, mille TVX Hellas väidetavalt põhjustas. TVX Hellase nõue koosnes keskkonnakuludest ja investeeringukahjumist, mis ettevõte väidetavalt kandis kaevandamislubade tühistamise tõttu 2002. aastal. Komisjon märgib ka, et eespool nimetatud tasaarveldamise ajal varade väärtust ei hinnatud. Seega oli hind (11 miljonit eurot), millega Cassandra kaevandused Kreekale müüdi, seotud kahe poole väidetavate kohustustega, mitte varade väärtusega.
(56)
Lõpetuseks märgib komisjon, et TVX Hellase otsus Cassandra kaevandused müüa oli seotud Olympiase kaevandusse tehtud märkimisväärse investeeringu nurjumisega ja seega Olympiase kaevandusse tehtud investeeringu väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega. Ellinikos Xrysos ei teinud selliseid investeeringuid ja seega ei mõjutanud teda kõnealuse investeeringu nurjumine. Sel põhjusel leiab komisjon, et hinnas (11 miljonit eurot), millega Cassandra kaevandused Kreekale müüdi, kajastus üksnes TVX Hellase ja Kreeka ärisuhe ning TVX Hellase konkreetne olukord müügitehingu toimumise ajal. Seepärast ei vastanud hind sellisele eraldi ärilepingule nagu Kreeka ja Ellinikos Xrysose vahel sõlmitud leping.
(57)
Eespool esitatud põhjendustest lähtudes (punktid 54-56) leiab komisjon, et Kreeka ja TVX Hellase nõuete tasaarveldamine ja varade väärtus ei olnud omavahel seotud.
(58)
Eeltoodule tuginedes ja selle kindlaks tegemiseks, kas müügihind vastas varade turuväärtusele, jagas komisjon varad kolme kategooriasse: a) kaevandused, b) maa ja c) maavarad. Varade turuväärtuse arvutamisel tugines komisjon Behre Dolbear aruandele (vt punkt 19). Maa puhul kontrollis komisjon aruandes nimetatud väärtust, kasutades kõnealuse maa eest eelmises pakkumismenetluses 1995. aastal makstud hinda (vt punkt 11).
(59)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbeari aruannet ei saa arvesse võtta, sest selle eesmärk oli äratada investorite tähelepanu. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest investorite tähelepanu äratamine on iga sellise hindamisaruande esmatähtis ja õiguspärane eesmärk, mis on koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja nimel, kes otsib finantsturgudel vahendeid. Hinnangu paikapidavuse kontrollimine on oluline, kuid hinnangu õigsuses kahtlemiseks ei piisa üksnes asjaolust, et hindamisaruande eesmärk on äratada investorite tähelepanu.
(60)
Samuti väidavad Kreeka ja abisaaja, et aruannet ei saa arvesse võtta, sest selle vaatlushetk (2004. aasta juuni) oli müügitehingu toimumise ajast (2003. aasta detsember) erinev.
(61)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon märgib, et Behre Dolbeari aruande kuupäev on tõepoolest 30. juuni 2004, kuid selle sisu saab lugeda kehtivaks ka 2003. aasta detsembris toimunud müügi suhtes, sest aruanne põhineb metallihindade kõikumisel ajavahemikus 1993-2003.
(62)
Kreeka riik ja Ellinikos Xrysos väidavad, et aruanne käsitleb Ellinikos Xrysose jätkuvuseelduslikku väärtust, mitte müüdud varasid, ega näita seega nende varade väärtust, mis Kreeka riik müüs 2003. aasta detsembris. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest ettevõtte koguväärtuse arvutamiseks esitatakse aruandes müüdud varade üksikasjalik hinnang nimetuste kaupa.
a.a Kaevanduste väärtuse arvutamine
a.a.1. Kaevanduste väärtust käsitlevad väited
(63)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et müügitehingu toimumise ajal oli Cassandra kaevanduste turuväärtus vähenenud või isegi negatiivne, sest nende tegevus oli pikaks ajaks katkestatud ja kaevandamisload olid tühistatud. Samuti väidavad nad, et 2003. aasta müügitehingus makstud hind vastas Stratoni kaevanduse väärtusele, sest see oli ainus tegutsev kaevandus. Eelkõige möönab Kreeka, et müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega oli tegemist tegutseva kaevandusega, mis vastas Behre Dolbeari aruande „tootmist alustava kaevanduse” tingimusele.
(64)
Komisjon märgib, et 2002. aasta tühistamisotsused mõjutasid üksnes Olympiase kaevanduse väärtust, sest müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega ka väärtus. Samal ajal lõpetas TVX Hellas tegevuse, sest pärast Olympiase kaevanduse kaevandamisloa tühistamist nurjus tema kullakaevanduse valdkonda tehtud investeering. Tema tegutsemisviis oli seega seotud üksnes Olympiase kaevandusse tehtud investeeringu väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega.
(65)
Seoses Skouriesi kaevandusega väidavad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et seal ei ole kunagi kaevandatud ega sinna investeeritud (välja arvatud mäetööstusuuringud, mis TVX Hellas tegi enne 2003. aasta müügitehingut), ja et seal kaevandamise alustamiseks on vaja teha märkimisväärseid investeeringuid.
(66)
Komisjon märgib, et Skouriesi kaevandusel puudus kaevandamisluba ja väljaehitatud infrastruktuur. Kreeka ametiasutused ja abisaaja ei esitanud siiski mingit teavet ega sisulisi väiteid, mis tõendaksid, et ametiasutused ei andnud Skouriesi kaevandusele kaevandamisluba või et kaevandamine ei olnud majanduslikult teostatav. Behre Dolbeari aruande kohaselt olid Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise kapitalikulu 2004. aastal 268 miljonit USA dollarit ehk 220 miljonit eurot. Behre Dolbear avaldab oma aruandes arvamust, et kõnealune kulu on „mõistlik”. Seepärast leiab komisjon, et puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist või infrastruktuuri väljaehitamist ja seal kaevandamist.
(67)
Eespool esitatud põhjendustest (punktid 63-66) lähtudes leiab komisjon, et müügitehingu toimumise ajal ohustasid 2002. aasta tühistamisotsused tõepoolest Olympiase kaevanduse turuväärtust, kuid mitte Stratoni ja Skouriesi kaevanduse turuväärtust. Seepärast oli 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal võimalik hinnata Cassandra kaevanduste turuväärtust.
a.a.2. Kaevanduste väärtuse arvutamine
(68)
Komisjon uuris Cassandra kaevanduste väärtuse arvutamiseks Cassandra kaevanduste alla kuuluva kolme kaevanduse (Stratoni, Olympiase ja Skouriesi kaevandus) puhul järgmist kahte asjaolu: a) kaevanduse väärtus, mis peaks põhinema müügitehingu ajal kehtinud majanduslikel teguritel, ja b) kaevanduse võime tegutseda eespool nimetatud väärtuse realiseerimiseks. Nende alusel jõudis komisjon järeldusele, et Stratoni ja Skouriesi kaevandusel oli teatav realiseeritav väärtus, kuid Olympiase kaevanduse väärtust oli 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal raske kindlaks määrata.
(69)
Komisjon kasutas kaevanduste väärtuse hindamiseks Behre Dolbeari aruannet. Aruandes kasutatakse Cassandra kaevanduste õiglase turuväärtuse arvutamiseks kolme meetodit: a) tulumeetod, (19) b) seotud tehingute (võrreldavate müügitehingute) meetod ja c) turukapitalisatsiooni meetod (20). Nimetatud kolme meetodi abil saadi vastavalt järgmised väärtused: a) 130,3-402,5 miljonit USA dollarit ehk 107,2-331,1 miljonit eurot, b) 504,7 miljonit USA dollarit ehk 415,2 miljonit eurot ja c) 614,9 miljonit USA dollarit ehk 505,9 miljonit eurot. Tulumeetodi abil saadud tuluvahemik tulenes eri hinnakujundusstsenaariumite kasutamisest (vt punkt 72). Komisjon kasutas kõnealusest kolmest meetodist tulumeetodit. Põhjendused on esitatud järgnevas tabelis.
Tabel
Tulumeetodi kasutamise põhjendused
Tulumeetod
Seotud Tehingud
Turukapitalisatsioon
Tulumeetodi kasutamisel saadakse iga kaevanduse üksikasjalik väärtus, mis põhineb kaevanduste müümise ajal teada olnud metallihindadel. Tehingualuse vara väärtuse hindamisel võib arvesse võtta üksnes tehingu toimumise ajal kehtinud asjaolusid.
Seotud tehingute meetodi kasutamine on küsitav, sest kaks eri kaevandust ei saa olla identsed. Behre Dolbeari sõnul on seotud tehingute meetod vastuoluline, sest iga maardla, isegi kui tegemist on sama maavaraga, erineb muudest maardlatest mineraloogiliselt, kaevandustingimustelt, metallurgiliselt, keskkonnaaspektide, kaasnevate sotsiaalsete probleemide, maagi aherainesisalduse jne poolest.
Behre Dolbeari aruanne sisaldab ka American Appraisal Associates’i märkust turukapitalisatsiooni meetodi kohta, mille kohaselt soovitatakse turukapitalisatsiooni meetodit teisese või praktilistel kogemustel põhineva hindamismeetodina, mis sobib esmaste meetoditega saadud hinnangute kontrollimiseks.
Tulumeetod on esmane hindamismeetod ja seega usaldusväärsem. Lisaks saab käesolevas juhtumis turukapitalisatsiooni meetodi abil kontrollida üksnes väärtust, mis saadi turukapitalisatsiooniga 2004. aasta esimeses pooles, mis ei ole vastuvõetav, sest see teave käsitleb müügijärgset aega. Seepärast ei saa turukapitalisatsiooni meetodit kasutada isegi teisese hindamismeetodina.
Tundub, et Behre Dolbear peab usaldusväärsemaks tulumeetodil saadud väärtust, sest ta märgib, et „[a]astate jooksul on Behre Dolbear eriti rõhutanud väärtust, mis on saadud tulumeetodil” (väärtuste kokkuvõte, Behre Dolbeari aruande lk 43).
(70)
Kreeka möönab, et kui kasutada Behre Dolbeari aruannet, siis on vastuvõetav üksnes tulumeetod, sest see on rahvusvaheliselt tunnustatud esmane hindamismeetod, ja üksnes seoses hindamise kuupäevaga (30. juuni 2004) ning tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud.
(71)
Tulumeetodile tuginedes oli komisjoni hinnangul kaevanduste väärtus 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal järgmine (vt punktid 72-79).
(72)
Tulumeetodiga hinnatakse Cassandra kaevanduste väärtust tootmist alustavate kaevandustena (21) vastavalt kaevanduste tegevusele ja selgelt määratletud kulude ja tõestatud ning tõenäoliste varudega (22). Aruandes kasutatakse väärtuse kindlaksmääramiseks kolme eri stsenaariumit, mis põhinevad järgmistel ajavahemikel kehtinud hindadel: a) 1993.-2003. aasta keskmine b) ainult 2004. aasta esimene pool ja c) 1993.-2003. aasta keskmine, millele liidetakse 2004. aasta esimene pool (jagatud kahega). Komisjon leiab, et ta saab arvesse võtta üksnes 1993.-2003. keskmisel põhinevat stsenaariumit, sest see tugineb hindadele ja kuludele, mis olid teada müügitehingu toimumise ajal, st 2003. aasta detsembris. Lisaks ei näita Behre Dolbeari kasutatud varasemad, 1993.-2003. aasta hinnad kogu ajavahemiku 1993-2003 jooksul mingit kindlat suundumust, st need kõiguvad aastate jooksul, ja seepärast leiab komisjon, et 1993.-2003. aasta keskmine näitab paremini metallituru suundumusi. Samuti ei vasta kaevanduste väärtusele 2004. aasta esimese poole hinnad, sest need näitavad üksnes hetkeolukorda ega võta arvesse kõikumisi. Kõikumiste arvessevõtmine on väga tähtis, et vähendada ebatavaliste muutuste või juhuslike sündmuste mõju ja saada kaevanduste väärtusest usaldusväärne ülevaade.
(73)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbear hinnangul oli tootmist alustavate Cassandra kaevanduste nüüdispuhasväärtus negatiivne, st -2,59 miljonit USA dollarit (aruande lk 37, tabel 5.3), ja seega oli tegelikult makstud hind (11 miljonit eurot) kaevanduste turuväärtusest suurem.
(74)
Komisjon märgib, et kolme (tootmist alustava) kaevandusprojekti tulumeetodil saadud nüüdispuhasväärtus on eraldivõetuna järgmine: a) Olympiase kaevandus: -28,79 miljonit USA dollarit ehk -23,7 miljonit eurot, b) Stratoni kaevandus: 10,48 miljonit USA dollarit ehk 8,6 miljonit eurot ja c) Skouriesi kaevandus: 15,72 miljonit USA dollarit ehk 12,9 miljonit eurot. Kolme väärtuse summa on negatiivne: -2,59 miljonit USA dollarit.
(75)
Komisjon ei nõustu siiski Kreeka ja abisaaja eespool nimetatud väitega. Ta märgib eeltoodud väärtuste kohta, et (tootmist alustava) Olympiase kaevanduse nüüdispuhasväärtus oli müügitehingu toimumise ajal tõepoolest negatiivne. Komisjon leiab siiski, et Olympiase kaevanduse negatiivne nüüdispuhasväärtus tähendab, et müügitehingu toimumise ajal oleks kaevanduse oodatav kasum olnud viimase 11 aasta jooksul kehtinud hinnataseme juures negatiivne. Kulla hinda arvesse võttes ei oleks ükski Olympiase kaevanduse omanik kaevandust käitanud, et vältida võimaluse korral kahjumit. Kaevandust mitte käitades sai ostja vähendada kahjumit 5,5 miljoni euroni, mis vastab kuludele, mida ostja pidi lepingu kohaselt kandma seoses keskkonnakaitse ja hooldusega. Üksnes sellest ei saa siiski järeldada, et Olympiase kaevanduse väärtus tuleks hinnata -5,5 miljonile eurole, sest kaevanduse omamine annab põhimõtteliselt ka valikuvõimaluse: omanik võib heal ajal (kui kulla hind on piisavalt kõrge) kaevandust käitada ja kehval ajal (kui kulla hind ei ole piisavalt kõrge) seda mitte teha. Järelikult oleks Ellinikos Xrysos võinud nimetatud kaevanduse üle võtta Cassandra kaevanduste osana või selleks, et teha hiljem vajalikud investeeringud eesmärgiga alustada Olympiase kaevanduses uuesti kaevandamist, kui kulla hind tõuseb (oluliselt) kõrgemale eelneva ajavahemiku 1993-2003 tasemest.
(76)
Sellise variandi puhul on usaldusväärse hinnangulise väärtuse leidmine üsna keerukas. Veelgi olulisem on see, et sellist väärtust tuleks korrigeerida võtmaks arvesse (võimalik et suurt) tõenäosust, et isegi kui kulla hind on kasumi teenimiseks piisavalt kõrge, võidakse kaevandusele kaevandamisluba mitte anda. Nagu eespool (vt punkt 12) märgitud, tühistati Olympiase kaevanduse kaevandamisluba ja kullatöötlemisluba keskkonnaga seotud põhjustel, mida peeti tõsisteks. Seepärast tundub olevat asjakohane öelda, et Olympiase kaevandusel on võimaluse väärtust, mis on konservatiivse hinnangu järgi null. Järelikult oleks Olympiase kaevanduse hinnanguline puhasväärtus -5,5 miljonit eurot.
(77)
Komisjon leiab seevastu, et Stratoni ja Skouriesi kaevanduse väärtus on kokku 21,5 miljonit eurot, mis on Behre Dolbeari aruande kohaselt kahe kaevanduse väärtuste summa (vastavalt 8,6 miljonit eurot ja 12,9 miljonit eurot; vt punkt 74), sest:
a.
Stratoni kaevandusel oli kehtiv kaevandamisluba, väljaehitatud infrastruktuur ja tema tegevuse väärtus oli positiivne (positiivne nüüdispuhasväärtus) ning seega oli kaevandus müügitehingu toimumise ajal tegutsev;
b.
Skouriesi kaevanduse puhul leiab komisjon, et puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist või infrastruktuuri väljaehitamist ja seal kaevandamist; ka Skouriesi kaevanduse tegevuse väärtus oli positiivne (positiivne nüüdispuhasväärtus).
(78)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbeari hinnangu kohast kaevanduste väärtust ei saa arvesse võtta, sest see tugineb nii varadele kui ka asjaomastele kaevandamislubadele, kuigi Ellinikos Xrysos omandas üksnes varad ja Kreeka riik pidi kaevandamisload väljastama hiljem. Komisjon ei nõustu selle väitega, sest Stratoni kaevandusel oli - nagu eespool öeldud - müügitehingu toimumise ajal kehtiv kaevandamisluba. Nagu eespool märgitud, puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist. Skouriesi kaevandusele kaevandamisloa taotlemise ja saamise kulud piirdusid loa väljastamiseks vajalikke uuringuid tegevate geoloogide ja muude ekspertide tasudega ning pädeva ministeeriumi nõutava garantiikirjaga seotud kuludega. Kreeka ametiasutuste märkuste kohaselt sisaldavad eelnimetatud kulud vastavalt ligikaudu 5 000 euro suurust ühekordset makset, mille lisandub kõige enam 600 000 eurot aastas. Komisjon leiab, et need on väikesed summad võrreldes Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise üldiste kapitalikuludega, mis olid 2004. aastal 268 miljonit USA dollarit ehk 220 miljonit eurot (vt punkt 66). Komisjon leiab seega, et eespool nimetatud kaevandamislubade maksumus ei olnud Skouriesi kaevandusse investeerida soovivale ettevõttele takistuseks. Samuti märgib komisjon, et Behre Dolbeari aruandes on kaevanduse nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvesse võetud ka „halduskulusid”. Seepärast leiab komisjon, et Behre Dolbeari aruandes võeti eespool nimetatud kulusid (Skouriesi kaevandusele kaevandamisloa taotlemise ja saamise kulusid) arvesse.
(79)
Eespool esitatud põhjendustest lähtudes on kõigi kolme kaevanduse hinnanguline väärtus 16 miljonit eurot (21,5 miljonit eurot - 5,5 miljonit eurot).
a.b Maa väärtuse arvutamine
(80)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et kaevandusettevõtja omandatud maad saab kasutada üksnes kaevandamiseks ja sellel puudub turuväärtus, sest Kreeka õiguse kohaselt on kaevandamine sellistes piirkondades esmatähtis tegevusala. Seepärast vähenes tegevuse pikaks ajaks katkestamisest ja kaevandamislubade tühistamisest tulenenud kaevandamisõiguste väärtuse vähenemise tõttu ka maa väärtus.
(81)
Selle küsimusega seoses leiab komisjon, et kaevandustegevuse iseärasuste tõttu (saastus, keskkonna häirimine jne) on kõnealune maa kaevandusettevõtja vara, mitte „kinnisvara” selle mõiste laiemas tähenduses, ning sellise varaga eraldi kauplemise võimalus on seega küsitav.
(82)
Komisjon leiab siiski, et igal ettevõtte varal on väärtus, sest seda kasutatakse või võidakse kasutada ettevõtte tegevuses ja tulu teenimisel. Müügitehingu ajal kujutasid Cassandra kaevandused endast tegutsevat äriühingut ja seepärast leiab komisjon, et maad võidi kasutada kaevandamiseks ning seega oli maal väärtus. Sellest tulenevalt ei saa komisjon nõustuda Kreeka ja Ellinikos Xrysose esitatud väitega.
(83)
Hellenic Mining Watch väidab, et Cassandra kaevanduste varade hulka kuulus ka väärtuslik kinnisvara, mis oluliselt suurendab kaevanduste koguväärtust, kuid mida ei võetud Behre Dolbeari aruandes arvesse.
(84)
Komisjon märgib siiski, et Behre Dolbeari aruandes ei ole maad kaevandustest eraldi arvesse võetud. Behre Dolbeari aruandes käsitatakse maad Cassandra kaevanduste varana, mis ei ole maavara, ja tulumeetodit kasutamata hinnatakse selle väärtuseks 6 miljonit eurot (23).
(85)
Behre Dolbear väidab oma aruandes, et maa väärtus põhineb Ellinikos Xrysose andmetel ning Behre Dolbear ise maa väärtust ei hinnanud. Seega peab komisjon seda väärtust kontrollima.
(86)
Komisjon kasutas selleks hinda, mida maksti maa eest 1995. aastal Cassandra kaevanduste TVX Hellasele müümiseks korraldatud avatud pakkumismenetluses (vt punkt 11). Tegemist on teisese, mitte esmase arvutusega, ja selle eesmärk on kontrollida Behre Dolbeari aruandes esitatud väärtuse (6 miljonit eurot) õigsust.
(87)
Kreeka ametiasutused nõustuvad, et 1995. aasta avatud pakkumismenetluses määratud väärtust võib arvesse võtta ja et maa väärtus ei ole muutunud. Komisjon märgib, et kui Cassandra kaevandused 1995. aastal TVX Hellasele müüdi, määrati maa hinnaks 1,2 miljardit Kreeka drahmi. Komisjon rõhutab asjaolu, et Cassandra kaevanduste aluse maa puhul, mida käsitatakse kaevandusettevõtja varana, mitte „kinnisvarana” selle mõiste laiemas tähenduses (vt punkt 81), puuduvad kehtivad kontrollhinnad või hinnaindeksid. Kui sellised kehtivad kontrollhinnad või hinnaindeksid oleksid olemas olnud, oleks saanud arvutada ajakohastatud kontrollväärtuse. Komisjon leiab, et nende puudumisel on 1995. aasta hind käesolevas juhtumis parim olemasolev hinnang. Seega lähtub komisjon maa õiglase turuhinna kindlaksmääramisel hinnast 1,2 miljardit Kreeka drahmi ehk 3,5 miljonit eurot (kasutades vahetuskurssi 1 euro = 340,75 Kreeka drahmi, mis kehtis Kreeka ühinemisel euroalaga 2001. aastal).
(88)
Pärast 1995. aastat (ajavahemikul 1997-2000, peamiselt 1998. ja 1999. aastal) omandas TVX Hellas veel 70 krunti. Komisjon märgib, et TVX Hellase raamatupidamisaruande kohaselt oli nimetatud 70 täiendava krundi soetusmaksumus kokku 1,1 miljonit eurot. Komisjon leiab, et see soetusmaksumus vastab turuhinnale, sest selle määras turg. Kui liita kaks eespool nimetatud maksumust (3,5 miljonit eurot ja 1,1 miljonit eurot) kokku, on maa õiglane turuväärtus kokku 4,6 miljonit eurot.
(89)
Kõnealune summa (4,6 miljonit eurot) vastab 1995. aasta ja 1997.-2000. aasta hindadel põhinevale maa nimiväärtusele 2003. aastal. Komisjon leiab, et seda väärtust tuleb korrigeerida vastavalt Kreeka üldisele tööstustoodangu hinnaindeksile ajavahemikel 1995-2003 ja 1998-2003. Tööstustoodangu hinnaindeksit kasutatakse seepärast, et kõnealune maa on tööstusettevõtte vara ning korrigeerimine peab olema kooskõlas tööstussektori hinnamuutustega. Pärast 1995. ja 1997.-2000. aasta müügihindade korrigeerimist saadakse 2003. aasta detsembris kehtinud lõplikuks hinnaks 5,9 miljonit eurot.
(90)
Komisjon märgib, et eespool nimetatud väärtus 5,9 miljonit eurot on väga lähedal Behre Dolbeari hindamisaruandes nimetatud 6 miljonile eurole (vt punkt 84). Komisjon leiab, et selline kokkusobivus kinnitab Ellinikos Xrysose hinnangut, mida kasutati Behre Dolbeari aruandes, ja õigustab seega otsust, et 6 miljonit eurot vastab maa õiglasele turuväärtusele 2003. aasta detsembris.
a.c Maavaravarude väärtuse arvutamine
(91)
2003. aasta müügitehing hõlmas ka maavaravarusid ja kulla kontsentraati (24). Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et 2003. aastal oli nimetatud varude väärtus negatiivne, sest kulla hind oli suhteliselt madal ja seotud kulud suhtelised suured.
(92)
Kreeka ametiasutused esitasid arvutused tasuvuspiirile vastava hinna kohta, millest alates muutub eelnimetatud varudega kauplemine tasuvaks. Võttes arvesse maavara kullasisaldust (0,7 untsi kulda tonni kohta) ja kulla hinda 12. detsembril 2003 (407 USA dollarit/unts), oli kullavarude kullakontsentraadi väärtus 284,9 USA dollarit/tonn. Samuti esitasid Kreeka ametiasutused eelnimetatud varudega kauplemisega seotud kulud: töötlemiskulud 245 USA dollarit/unts ja 171,5 USA dollarit/tonn, transpordikulud 50 USA dollarit/tonn, reostustrahv 270 USA dollarit/tonn ning töötlemistasud 5 USA dollarit/unts ja 4,1 USA dollarit/tonn. Eelnimetatud tulemuste alusel on arvutatud negatiivne müügihind -210,7 USA dollarit/tonn.
(93)
Komisjon kontrollis seda arvutust. Ta leiab, et eespool hinna ja kuludega seoses nimetatud põhjustel ei olnud varude hind müügitehingu toimumise ajal tasuv. Kullavarudega kauplemine võinuks olla tasuv, kui transpordikulud oleksid muutunud või nende muutumist oleks võinud eeldada, kuid see oli vähetõenäoline. Behre Dolbeari aruandes ei hinnatud kullavarude väärtust. Seepärast leiab komisjon, et kõnealuste varude väärtust ei ole võimalik arvutada.
(94)
Hellenic Mining Watch väidab, et kullasisaldusega maavaravarude väärtus oli märkimisväärne - kokku 80 miljonit eurot. Komisjoni sõnul ei ole Hellenic Mining Watch esitanud andmeid ega tõendeid, mis kinnitaksid, et varude väärtus oli 80 miljonit eurot. Sel põhjusel ja tuginedes eespool esitatud arvutustele, millest ilmneb, et varude väärtust ei ole võimalik arvutada, lükkab komisjon Hellenic Mining Watch’i väite tagasi.
(95)
Komisjon märgib, et 2003. aasta detsembris müüdud varade hulka kuulus ka kaks plii- ja tsingimaardlat. Behre Dolbeari aruandes on esitatud olemasoleva plii- ja tsingikontsentraadi hinnanguline väärtus 30. juuni 2004. aasta seisuga (25). See hinnang ei ole seotud kaevanduste nüüdispuhasväärtuse arvutamisega ega moodusta osa tulumeetodi abil saadud hinnangust. See näitab kaevanduse omanikule makstavat maagisulatustootluse netotasu: (26) esiteks arvutatakse hetkehindade ja olemasolevate koguste alusel metalli (plii, hõbeda ja tsingi) väärtus, teiseks arvutatakse „maagisulatuskulud” (täiendava töötlemise hind, mida maavarade ostja maksab nende tootjale), võttes arvesse kõnealuse kulu mahaarvamise konkreetseid tingimusi (konkreetne kulumiprotsent, töötlemis- ja rafineerimistasud ning veokulud), ning seejärel arvatakse maagisulatuskulud metalli väärtusest maha (27).
(96)
Komisjon märgib, et eelnimetatud meetod on metallitöötlemiskulude arvutamise standardmeetod. Seepärast kasutab komisjon seda meetodit, et hinnata maavaravarude kogustele ja 2003. aasta detsembris kehtinud metallihindadele tuginedes nende maardlate turuväärtust, mille Ellinikos Xrysos omandas 2003. aasta detsembris (28). Olles eelnimetatud meetodit kasutades hinnanud maavarade koguseid, 2003. aasta detsembris kehtinud metallihindu ja konkreetseid tingimusi, mille alusel Ellinikos Xrysos maksis metallisulatustootluse tasu, leiab komisjon, et 2003. aasta detsembris Ellinikos Xrysose omandatud maardlate turuväärtus oli 3,7 miljonit USA dollarit ehk 3 miljonit eurot (kasutades vahetuskurssi 1 euro = 1,2254 USA dollarit, mis kehtis maavarade Ellinikos Xrysosele müümise kuupäeval, st 12. detsembril 2003).
(97)
Komisjon märgib, et abisaaja väitel müüdi 2003. aasta detsembris omandatud plii- ja tsingimaardlad 2004. aasta detsembris (1. detsembril 2004 ja 31. detsembril 2004), st pärast Behre Dolbeari aruande koostamist. Seepärast leiab komisjon, et eelnimetatud meetodi suhtes kohaldatavaid konkreetseid tingimusi (maardlate 2004. aasta juuni väärtuse arvutamine; vt punkt 95) tuleb kohaldata ka maardlate 2003. aasta detsembri väärtuse arvutamisel, sest 2003. aasta detsembrist 2004. aasta juunini ei toimunud maavaradega muid müügitehinguid, milles oleks sätestatud uued tingimused.
a.d Järeldus eelise kohta
(98)
Eespool esitatud arvutuste tulemusel saadi Cassandra kaevanduste koguväärtuseks 25 miljonit eurot, mis hõlmab kaevanduste väärtust (16 miljonit eurot), maa väärtust (6 miljonit eurot) ja maavaravarude väärtust (3 miljonit eurot).
(99)
Kõnealune koguväärtus on palju väiksem Behre Dolbeari aruandes Cassandra kaevanduste varade õiglase turuväärtusena esitatud väärtusest (500 miljonit USA dollarit ehk 411 miljonit eurot; vt punkt 19). Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta viidati Behre Dolbeari aruandes esitatud väärtusele kui tõendile sellest, et müügihind oli kaevanduste turuväärtusest madalam.
(100)
Behre Dolbeari aruandes nimetatud väärtusest (500 miljonit USA dollarit) erinevat väärtust kasutatakse seepärast, et aruandes esitatud väärtus saadi kahe hindamismeetodi, st seotud tehingute meetodi ja turukapitalisatsiooni meetodi kohaldamise tulemusel, mis ei ole käesolevas juhtumis sobivad (vt eespool tabel 1), sest: a) seotud tehingute meetodi alus on küsitav, kuna kaks eri kaevandust ei saa olla identsed: iga maardla erineb mõnevõrra muudest maardlatest, isegi kui tegemist on sama maavaraga, b) turukapitalisatsiooni meetodit soovitatakse üldiselt kasutada teisese hindamismeetodina, et kontrollida hinnanguid, mis on saadud esmaste meetoditega, nt tulumeetodiga; käesolevas juhtumis ei saa turukapitalisatsiooni meetodit kasutada isegi teisese hindamismeetodina, sest sellega saab kontrollida üksnes tulumeetodil saadud väärtust, mis tulenes 2004. aasta esimeses pooles toimunud turukapitalisatsioonist ja mis ei ole vastuvõetav, sest andmed pärinevad müügikuupäeva järgsest ajast, ja c) Behre Dolbear peab usaldusväärsemaks tulumeetodil saadud väärtust.
(101)
Komisjoni saadud koguväärtus (25 miljonit eurot) on ka palju madalam tulumeetodil saadud hinnavahemikust (107,2 - 331,1 miljonit eurot; vt punkt 69). Põhjus on selles, et viimatinimetatud hind sisaldab: a) varade väärtust, mida 2003. aasta detsembris üle ei antud, nt nõuded, rahavood ja maavaravarud (2004. aasta juuni väärtus erineb 2003. aasta detsembri omast; vt arvutus punktides 91-97), ja b) maavaravarusid, mida Behre Dolbeari aruandes kirjeldatakse teoreetiliste ja ebamäärastena (29) (kaevandamiskõlblikud või uurimist väärt maavarad). Viimast ei saa tulumeetodil nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramisel (vt punkt 72) rahavoogudes arvesse võtta, sest nüüdispuhasväärtus arvutatakse üksnes tõestatud ja tõenäoliste varude alusel, jättes välja kõik muud varud. Lisaks hõlmab eelnimetatud väärtusvahemik Olympiase kaevanduse eri väärtusi, mis on saadud kolme erineva hinnakujundusstsenaariumi puhul. Komisjon ei nõustu kõnealuste väärtustega (vt punktid 72-76). Eelnimetatud väärtusvahemikku mõjutavad eri hinnakujundusstsenaariumid, millest komisjon peab vastuvõetavaks ainult ühte (vt punkt 72).
(102)
Komisjon leiab, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtus oli kaevanduste Ellinikos Xrysosele müümise ajal 25 miljonit eurot.
(103)
Komisjon leiab, et Ellinikos Xrysos sai eelise, mille väärtus on 14 miljonit eurot, s.o Cassandra kaevanduste õiglase turuväärtuse kogusumma (25 miljonit eurot) ja müügitehingus makstud hinna (11 miljonit eurot) vahe.
(104)
Tuginedes Kreeka ja abisaaja väidete analüüsile ning võttes arvesse müüdud varade turuväärtuse arvutusi ja saadud turuväärtuse võrdlust hinnaga, mida Ellinikos Xrysos tegelikult maksis, leiab komisjon, et eelise kriteerium on täidetud.
b. Riigi vahendid
(105)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et Kreeka tegutses 2003. aasta müügitehingus üksnes vahendajana ega ole kunagi olnud kõnealuste kaevanduste omanik. Samuti väidavad nad, et Kreeka ei saanud 2003. aasta müügitehingu eest raha, sest 11 miljonit eurot maksti otse TVX Hellasele. Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad lõpuks, et 1995. aasta müügitehing toimus TVX Hellase ja endise omaniku, st likvideerimisel olnud eraettevõtja vahel.
(106)
Komisjon märgib, et Kreeka osales aktiivselt mõlemas tehingus, mis toimusid kahe eri lepingu alusel. Teise lepinguga võttis Kreeka endale müüja kohustused, kuid ta omandas ka õiguse saada müügist tulu. Kõnealune tulu maksti Kreeka riigi konkreetse kohustuse katteks otse TVX Hellasele, mis kinnitab taas, et Kreeka oli müüja, mitte lihtsalt vahendaja. Seoses väitega, et 1995. aasta müügitehing toimus TVX Hellase ja eraettevõtja vahel, leiab komisjon, et see ei ole käesolevas juhtumis riigi vahendite kasutamise puhul tähtis, sest seda kriteeriumit uuritakse üksnes seoses 2003. aasta müügitehinguga.
(107)
Komisjon ei nõustu seega Kreeka ametiasutuste ja abisaaja väidetega ning leiab, et riigi vahendite kasutamise kriteerium on täidetud.
c. Valikulisus
(108)
Cassandra kaevandused müüdi Ellinikos Xrysosele ja Ellinikos Xrysos sai seega müüdud varade müügihinna ja turuhinna erinevuse tõttu valikulise eelise. Sel põhjusel leiab komisjon, et meede on valikuline, sest see võeti üksnes kõnealuse konkreetse ettevõtte kasuks.
(109)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
d. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(110)
Ellinikos Xrysos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse laialdaselt liikmesriikide vahel. Peale Kreeka on tsingi-, vase-, tina-, kulla- ja hõbedakaevandused 11 liikmesriigis, nimelt Ühendkuningriigis, Itaalias, Soomes, Poolas, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias, Hispaanias, Iirimaal, Portugalis ja Rootsis (30). Tsingi, vase, tina, kulla ja hõbedaga kaubeldakse kõikides liikmesriikides (31). Lisaks sellele andsid kõnealused abimeetmed Ellinikos Xrysosele eelise tema konkurentide ees (vt punktid 39-104). Kui riigiabi tugevdab äriühingu seisundit võrreldes liikmesriikidevahelises kaubanduses konkureerivate äriühingutega, tuleb nimetatud äriühinguid lugeda abimeetmest mõjutatuks. Konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise kriteerium on seega täidetud.
(111)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
e. Järeldus abi olemasolu kohta 1. abimeetmes
(112)
Eelnimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Cassandra kaevanduste müümine Ellinikos Xrysosele 2003. aastal kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Riigiabi summa on 14 miljonit eurot, s.o 2003. aasta müügitehingus makstud hinna (11 miljonit eurot) ja müügitehingus müüdud varade turuhinna (25 miljonit eurot) vahe.
2. MEEDE: MAKSUVABASTUS JA ÕIGUSABIKULUDE VÄHENDAMINE
a. Riigi vahendid
(113)
Kreeka ja abisaaja sõnul ei olnud õigusabikulude vähendamine seotud riigi vahenditega, sest juristid on kutsealal töötavad eraettevõtjad, mitte riigiametnikud, ja nende tasudelt maksti nõuetekohaselt kõik maksud. Samuti ei maksnud Kreeka sõnul õigusabikulusid riik. Sellest hoolimata on õigusabikulude vähendamine ette nähtud müügilepingu artiklis 5, milles on sätestatud, et õigusabikulusid „vähendatakse 5 %-ni asjaomases õigusaktis sätestatud miinimumtasust”.
(114)
Komisjon nõustub seisukohaga, et juristid ei ole riigiametnikud. Teisalt märgib komisjon, et notarid on riigiametnikud. Notarid ei saa siiski palka ja nende sissetulek tuleb eranditult klientidelt, mitte riigieelarvest.
(115)
Samuti märgib komisjon, et müügilepingute kohaselt kannavad õigusabikulud lepingu pooled. Käesolevas juhtumis nõustub komisjon Kreeka ametiasutuste väitega, et riik ei maksnud ostja asemel eelnimetatud tasusid.
(116)
Sel põhjusel leiab komisjon, et õigusabikulude vähendamine ei olnud seotud riigi vahenditega ega kujuta seega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(117)
Mis puutub maksuvabastusse, siis maksude eesmärk on rahastada riigieelarvet. Maksude sissenõudmata jätmine vähendab seega riigi vahendeid. Seepärast leiab komisjon, et maksuvabastus on tõepoolest seotud riigi vahenditega.
b. Eelis
(118)
Komisjon märgib, et Cassandra kaevanduste müügilt tuli tasuda kahte liiki maksu: 1) kaevanduste võõrandamise eest maks määraga 5 % ja 2) maa võõrandamise eest maks määraga 7 % või 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos väidab, et 2003. aasta tehingu pealt maksude sissenõudmine oleks ennatlik, sest tühistamisklausli tõttu ei olnud müügileping lõplik. Komisjon ei nõustu selle väitega, sest lepingu mõju tagamiseks tühistatakse nimetatud klausli kohaselt müügitehing üksnes juhul, kui pooled jätavad teatavad kohustused täitmata; tegemist on tüüpklausliga, mida kasutatakse enamikus lepingutes, ja see ei tähenda, et need lepingud ei ole lõplikud. Lisaks sellele on lepingus sätestatud selle jõustumine: artikli 9 kohaselt jõustub leping kuupäeval, mil Kreeka valitsuse ametlikus teatajas avaldatakse lepingu ratifitseerimise seadus. Lepingus ei viidata kuskil sellele, et leping ei ole lõplik. Sel põhjusel leiab komisjon, et leping oli tõepoolest lõplik ja asjaomased maksud oleks tulnud nõuetekohaselt sisse nõuda.
(120)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et kaevanduste väärtus oli negatiivne ja seepärast oli vaja võimalikke ostjaid ergutada. Seoses selle väitega märgib komisjon, et müügitehingu toimumise ajal ei olnud kaevanduste väärtus negatiivne, vaid 16 miljonit eurot (vastavalt punktides 68-79 esitatud arvutustele).
(121)
Komisjon märgib, et Kreeka kaevandusseadustiku kohaselt maksustatakse kaevanduse võõrandamine 5 % maksumääraga vastavalt kaevanduse väärtusele ja seda määra kohaldatakse tehingute suhtes, mis toimuvad „mõjuvatel põhjustel” (με επαχθή αιτία). Kreeka ametiasutused väidavad, et „mõjuvatel põhjustel” toimuv tehing on tehing, mille põhjuseks on õnnetu juhus (nt omaniku surm), ning et 5 % maksumäära kohaldatakse üksnes selliste tehingute suhtes ning käesoleva juhtumi puhul ei olnud see kohaldatav. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest uurimine näitas, et „mõjuvatel põhjustel” toimuv tehing on tehing, mille puhul annab vara omandanud isik midagi hüvitiseks vastu, ja üldisemalt tehing, mille puhul tasutakse omandamise eest mingil viisil. See on üldiselt kehtiv ja tunnustatud tõlgendus (32).
(122)
Kaevanduste turuväärtus oli 2003. aastal 16 miljonit eurot (vastavalt punktides 68-79 esitatud arvutustele). Seepärast leiab komisjon, et 2003. aastal müüdud kaevanduste müügi pealt tuleks tasuda maksu 0,8 miljonit eurot.
(123)
Lisaks tunnistab Kreeka, et kõikide maa müügitehingute suhtes kohaldatakse tõepoolest 7-9 % maksu, sõltumata sellest, kas müüakse ettevõtte või eraisiku vara. Komisjon sai kõnealuse küsimuse kohta kaks teineteisega vastuolus olevat kirja - ühe rahandusministeeriumilt ja teise keskkonna-, energia- ja kliimamuutuste ministeeriumilt (kaevandusküsimustega tegelev ametiasutus). Komisjon juhtis Kreeka ametiasutuste tähelepanu sellele vastuolule, kuid ei saanud lõplikku seisukohta sisaldavat kirja. Seepärast võtab komisjon arvesse rahandusministeeriumi esitatud teavet, sest maksustamine kuulub rahandusministeeriumi vastutusalasse.
(124)
Maa turuväärtus oli 2003. aastal 6 miljonit eurot (vastavalt punktides 80-90 esitatud arvutustele). Seepärast leiab komisjon, et 2003. aastal toimunud maa müügitehingult oleks tulnud tasuda maks 0,54 miljonit eurot (33).
(125)
Kuna 2003. aasta müügilepingus on võõrandamise eest sätestatud nullmääraga maks, leiab komisjon, et eelnimetatud summad (kokku 1,34 miljonit eurot) andsid Ellinikos Xrysosele eelise.
(126)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et maksuvabastuse summa oli 38 000 eurot ja seega väiksem vähese tähtsusega abi piirmäärast (34) ega andnud ostjale eelist. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest vähese tähtsusega abi piirmäära, mis oli 2003. aasta müügi ajal 100 000 eurot, kohaldatakse abi vormist ja eesmärgist sõltumata. Seepärast ei saa kõnealuseid meetmeid, st 1. ja 2. meedet, teineteisest eraldada ja seejärel vaadelda üksnes 2. meetme teatavat osa, st maksuvabastust. Komisjon uuris käesoleva juhtumi kahte abimeedet ja leidis, et koos on nende meetmetega antud riigiabi summa vähese tähtsusega abi piirmäärast (100 000 eurot) suurem, ning seepärast on komisjon seisukohal, et antud riigiabi ei vasta vähese tähtsusega abi tingimustele. Eelöeldule tuginedes jääb komisjon punktis 125 esitatud seisukoha juurde.
c. Valikulisus
(127)
Valikulisuse kriteerium on täidetud sarnaselt punktile 108.
d. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(128)
Konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise kriteerium on täidetud sarnaselt punktile 110.
e. Järeldus abi olemasolu kohta 2. abimeetmes
(129)
Eelnimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et maksuvabastus kujutab endast Ellinikos Xrysosele summas 1,34 miljonit eurot antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teisalt leiab komisjon, et õigusabikulude vähendamine ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
IV.b. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(130)
Kui meetmed on käsitatavad riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite alusel hinnata nende kokkusobivust siseturuga.
(131)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on ette nähtud erandid artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldreeglist, mille kohaselt ei ole riigiabi siseturuga kokkusobiv.
(132)
Järgnevalt hindab komisjon kõnealuste erandite alusel meetmete kokkusobivust siseturuga.
(133)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ettenähtud erandeid käesoleval juhul ei kohaldata: meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole korvata loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele antava abiga.
(134)
Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Artikli 107 lõike 3 punktides b, d ja e sätestatud erandid ei ole kindlasti kohaldatavad ja Kreeka ametiasutused ei tugine neile. Järgnevalt hindab komisjon meetmete kokkusobivust siseturuga artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel.
(135)
Artikli 107 lõike 3 punktis a on sätestatud, et siseturuga võib pidada kokkusobivaks „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus”. Cassandra kaevandused asuvad piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik, ja seega võib Ellinikos Xrysos saada regionaalabi.
(136)
Regionaalabi suunistes, mida kohaldati 2003. aasta müügitehingu ajal (edaspidi „1998. aasta regionaalabi suunised”), (35) on sätestatud piirkondliku investeerimisabi heakskiitmise tingimused.
(137)
Vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele on regionaalabi eesmärk toetada kas tootlikke investeeringuid (alginvesteeringuid) või investeeringutega seotud töökohtade loomist.
(138)
Seoses võimalusega, et meetmed võeti töökohtade loomiseks, tuleks rõhutada, et regionaalabi tähenduses hõlmab töökohtade loomine uuritava äriühingu töötajate arvu netokasvu võrrelduna perioodi keskmisega ja järelikult tuleb sel ajavahemikul loodud töökohtade arvust lahutada sama aja jooksul kaotatud töökohtade arv. Lisaks sellele tuleb abi summa arvutada palgakulu alusel; eelkõige ei tohi see ületada teatavat protsenti töölevõetud isiku palgakulust, arvutatuna kahe aasta kohta.
(139)
Komisjon märgib seoses kõnealuste tingimustega, et müügileping sisaldas üksnes ebamäärast klauslit, millega lubati Ellinikos Xrysosel omal äranägemisel ja vastavalt vajadusele võtta tööle ükskõik kui palju töötajaid, ja seega ei ole eelnimetatud tingimus täidetud. Seepärast on komisjon seisukohal, et leping ei näinud ette töökohtade loomist suuniste tähenduses.
(140)
Alginvesteering on 1998. aasta regionaalabi suunistes määratletud kui investeering põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks (täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise abil) (36).
(141)
Komisjon nõustub, et suunistes sätestatud määratluse alusel saab Skouriesi kaevanduse omandamist käsitada alginvesteeringuna. 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal puudus Skouriesi kaevanduses väljakujunenud infrastruktuur ning uues kaevanduses tegevuse alustamiseks oli vaja investeerida põhikapitali (vt punkt 66).
(142)
Stratoni kaevanduse puhul kahtleb komisjon, kas varade müüki saab käsitada alginvesteeringuna suuniste tähenduses (37).
(143)
Vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele võib alginvesteeringuna käsitada siiski ka investeeringut põhikapitali, mis tehakse sellise tootmisüksuse ostmise teel, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud.
(144)
Sellega seoses märgib komisjon, et Kreeka on tõepoolest tõendanud, et kaevandused olid suletud või oleks suletud, kui Ellinikos Xrysos ei oleks neid ostnud (38). Seega saab sellist investeeringut käsitada alginvesteeringuna.
(145)
Asjaolu, et Cassandra kaevanduste ostu saab käsitada alginvesteeringuna, ei tähenda siiski seda, et kõnealune investeering on 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel siseturuga kokkusobiv. Täitmata on kõnealustes suunistes sätestatud kaks tingimust, nagu on tõendatud allpool punktides 146-152.
(146)
Esiteks on Cassandra kaevanduste müük sihtotstarbeline meede. Sellega seoses on 1998. aasta regionaalabi suunistes sõnaselgelt sätestatud: „Asutamislepingu artikli 92 lõikes 1 [ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1] sätestatud kokkusobimatuse põhimõttest võib teha erandeid seoses piirkondliku abiga üksnes juhul, kui on tagatud tasakaal sellest tulenevate konkurentsimoonutuste ja vähemsoodsate piirkondade arenguga seotud eeliste vahel. […] Ühele äriühingule antud üksik ajutine abi või ühe tegevusvaldkonnaga piiratud abi võib mõjutada peamiselt konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju piirkondlikule arengule on tõenäoliselt liiga piiratud. Üldiselt kuulub selline abi eri- või valdkondliku tööstuspoliitika kohaldamisalasse ja sageli ei ole kooskõlas piirkondliku abi eesmärkidega. Piirkondlik abi ei tohi mõjutada tootmisvahendite jaotust erinevate majandusvaldkondade ja -tegevuste vahel. Komisjon leiab, et kui ei ole tõendatud vastupidist, ei vasta kõnealune abi eelmises lõigus sätestatud nõuetele” (suuniste punkt 2 teine lõik).
(147)
Komisjon märgib, et hoolimata sellest, et ajal, mil komisjon võttis vastu 10. detsembri 2008. aasta otsuse uurimismenetluse algatamise kohta, paluti Kreekal esitada oma arvamus abi kokkusobivuse kohta siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a ja 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel, ei tõendanud Kreeka, et Cassandra kaevanduste müügi puhul oli tagatud tasakaal sellest tulenevate konkurentsimoonutuste ja vähemsoodsate piirkondade arenguga seotud eeliste vahel.
(148)
Teiseks peab regionaalabil olema ergutav mõju, st see peab tõeliselt ergutama tegema investeeringuid, mida abistatavasse piirkonda muidu ei tehtaks. Seda silmas pidades märgitakse suunistes, et „abikavas [tuleb] sätestada, et abitaotlus esitatakse enne projekti algust” (39). Kõnealune tingimus kehtib ka sihtotstarbeliste meetmete suhtes (40). Kreeka ei tõendanud, et abisaaja järgis eelnimetatud nõuet, ega ka seda, et ta esitas abitaotluse enne projekti algust.
(149)
Lisaks sellele märgib komisjon seoses abi ergutava mõjuga, et Kreeka ei korraldanud Cassandra kaevanduste müümiseks avatud ja tingimusteta pakkumismenetlust. Komisjon leiab, et selline avatud ja tingimusteta pakkumismenetlus oleks andnud võimaluse kontrollida, kas turul on investoreid, kes on valmis kaevandustesse investeerima. Kuna sellist pakkumismenetlust ei korraldatud, on komisjon seisukohal, et Kreeka ei kontrollinud, kas turg on valmis Cassandra kaevandustesse investeerima, ja seega ei kontrollinud ta vajadust ergutava mõjuga abi järele.
(150)
Lisaks märgib komisjon, et Cassandra kaevanduste omandamine kujutas endast investeeringut kaevandussektorisse. Tegemist on kapitalimahuka tööstusharuga, kus äritegevuse arendamine ja tegutsemine nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Behre Dolbeari aruande kohaselt oli käesoleval juhul Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise kapitalikulu 220 miljonit eurot (vt punkt 66). Komisjon märgib, et see summa on tunduvalt suurem kui kõnealune abisumma (15,34 miljonit eurot) (vt koondsummad punktides 111 ja 124). Eelkõige moodustab kõnealune abi üksnes 7 % ühe kaevanduse jaoks vajalikest investeeringutest. Lisaks sellele ei ole komisjon saanud tõendeid selle kohta, et Ellinikos Xrysos ei suutnud investeerida abi saamata. Otse vastupidi, Kreeka ja Ellinikos Xrysos leppisid kokku, et viimane teeb kaevanduste arendamiseks vajalikud kapitaliinvesteeringud (41). Seepärast leiab komisjon, et kõnealusel abil puudus ergutav mõju ja see ei olnud investoritele, kes olid valmis Cassandra kaevandusi omandama, vajalik.
(151)
Kreeka ei tõendanud, et kõnealune abi oli ergutava mõjuga.
(152)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes leiab komisjon, et Cassandra kaevanduste müük ei vasta 1998. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele ja seda ei saa tunnistada kokkusobivaks abina, mida anti alginvesteeringute toetamiseks.
(153)
Samuti tuleks kaaluda, kas abi saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks 1998. aasta regionaalabi suunistes ettenähtud tegevusabina. Suunistes on tegevusabi määratletud kui äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav abi. Suuniste kohaselt võib sellist abi anda erandjuhul piirkondades, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit.
(154)
Suuniste kohaselt on tegevusabi siiski „äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav” abi (punkt 4.15). Jooksvad kulud ei ole kapitalikulud ja tavaliselt on need korduvad kulud, mis on vajalikud ettevõtte toimimiseks. Kõnealusest abist ei rahastatud jooksvaid kulusid kui selliseid, vaid tegemist oli investeeringuga põhikapitali (kaevanduste ja maa omandamine) ning nimetatud investeeringu vabastamisega maksust (võõrandamismaksust). Seega ei rahastatud kõnealusest abist jooksvaid kulusid. Sel põhjusel leiab komisjon, et kõnealune abi ei vasta tegevusabi määratlusele suuniste tähenduses.
(155)
Lisaks sellele võib suuniste kohaselt anda tegevusabi abikõlblikes piirkondades, tingimusel et abi on proportsionaalne ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse, ning liikmesriigi ülesanne on tõendada selliste ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnata nende tähtsust. Käesoleval juhul ei esitanud Kreeka mingeid andmeid või arvutusi piirkonna ebasoodsate tingimuste ja abi osakaalu kohta, eesmärgiga tõendada, et abi on ebasoodsate tingimustega proportsionaalne.
(156)
Suuniste kohaselt peab tegevusabi olema nii ajaliselt piiratud kui ka järk-järgult vähenev. Komisjon märgib, et kõnealuse müügitehingu suhtes ei kehtestatud ajalist piirangut ja see ei olnud järk-järgult vähenev. Tõepoolest, nii müügihind kui ka maksuvabastus olid müügilepingus määratletud ajalise piiranguta ja vähenemiseta.
(157)
Sel põhjusel on komisjon seisukohal, et abi ei saa tunnistada suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks.
(158)
Komisjon leiab, et abi ei saa tunnistada 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks.
(159)
Seoses abi kokkusobivusega vastavalt üldise grupierandi määrusele ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks, (42) leiab komisjon, et Kreeka ametiasutuste esitatud finantsnäitajate põhjal on Ellinikos Xrysos suurettevõte, nagu on tõendatud eespool punktis 12. Kooskõlas üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikega 5 ei kohaldata määrust suurettevõtetele antud erakorralise abi suhtes.
(160)
Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3 peab liikmesriik kõnealuse määruse alusel suurettevõtetele antava abi puhul kinnitama dokumendi alusel, milles analüüsitakse abisaaja projekti või tegevuse elujõulisust abi saades ja abi saamata, et abi on olulise ergutava mõjuga. Komisjonile ei ole selliseid tõendeid esitatud.
(161)
Vastavalt üldise grupierandi määrusele loetakse ettevõttega otseselt seotud põhivara soetamine, kui ettevõte lõpetas tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, abikõlblikuks kuluks tingimusel, et tehing toimus turutingimustel. Kreeka ametiasutused tunnistavad, et tehing toimus avatud, tingimusteta ja läbipaistva pakkumismenetluseta ning Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse sõltumatu hindamiseta. Seepärast leiab komisjon, et kõnealune müügitehing ei toimunud turutingimustel.
(162)
Kokkuvõttes ei ole Ellinikos Xrysosele antud abi üldise grupierandi määruse alusel siseturuga kokkusobiv.
(163)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega,” võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks.
(164)
Komisjon leiab, et artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand ei ole käesoleval juhul kohaldatav ja Ellinikos Xrysos ei ole kõlblik saama päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi. Vastavalt 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal kohaldatud ühenduse 1999. aasta suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) (43) punktile 7 „ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle”. Ellinikos Xrysos on äriühing, mis asutati kolm päeva enne Cassandra kaevanduste omandamist. Lisaks sellele on ümberkorraldamisabi andmise tingimuseks usaldusväärse ümberkorralduskava olemasolu, kuid Kreeka ei esitanud sellist ümberkorralduskava. Järelikult ei ole Ellinikos Xrysosele antud abi päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi eeskirjade alusel siseturuga kokkusobiv.
(165)
Mis puutub keskkonnaabisse, siis oli Ellinikos Xrysos kohustatud järgima kohaldatavaid keskkonnastandardeid. Eelkõige oli ta kohustatud investeerima keskkonnakaitsesse ning järgima kaevandades Kreeka ja ELi keskkonnaalaste õigusaktide sätteid. Kuna tegemist on seaduses sätestatud kohustusega, ei olnud vaja anda Ellinikos Xrysosele abi, et ta saaks seadust järgida.
(166)
Eelnimetatud kaalutlustest lähtudes leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on ELi toimimise lepinguga kokkusobimatud.
(167)
Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi. Samuti leiab komisjon, et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi.
V JÄRELDUS
(168)
Eeltoodud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et kõnealused meetmed kujutavad endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud abi ja et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast samuti Ellinikos Xrysosele antud abi.
(169)
Lisaks sellele leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on siseturuga kokkusobimatud. Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi ja et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast samuti Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi.
(170)
Vastavalt ELi toimimise lepingule ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui on leitud, et abi on siseturuga kokkusobimatu (44). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (45). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (46).
(171)
Eelnimetatud kohtupraktikat järgides on määruse (EÜ) nr 659/99 (47) artiklis 14 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(172)
Võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid käsitatakse ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina, tuleb abi summa seega tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(173)
Meetmete siseturuga kokkusobimatu osa on järgmiste elementide summa: a) Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe (14 miljonit eurot) ning b) maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud varade, st kaevanduste ja maa omandamisel tasuma (1,34 miljonit eurot). Eelnimetatud summade liitmisel saadakse kokku 15,34 miljonit eurot.
(174)
Lisaks sellele märgib komisjon seoses abi tagasinõudmisega, et 2003. aasta müügilepingu artikkel 4 sisaldab kahte tühistamissätet, mille kohaselt võib Ellinikos Xrysos müügi tühistada juhul, kui: a) Kreeka ametiasutused võtavad vastu haldus- või õigusakti, millega muudetakse kaevandamislubade staatust, või b) võetakse (seoses kaevandamislubade staatusega) vastu kohtuotsus tegevuse või investeerimiskava täitmise peatamise kohta. Mõlemal juhul peab Ellinikos Xrysos tagastama varad Kreeka riigile ja talle hüvitatakse kogusumma 11 miljonit eurot ning vajaduse korral makstakse talle täiendavalt hüvitist.
(175)
Kreeka ametiasutused väitsid, et kui komisjon teeb otsuse kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta, võidakse kõnealused sätted täitmisele pöörata. See sõltub lepingu ja riiklike õigusaktide tõlgendamisest. Kui kõnealused sätted siiski täitmisele pööratakse, ei mõjuta see Kreeka kohustust nõuda tagasi käesolevas otsuses nimetatud abisumma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi summas 15,34 miljonit eurot, mida Kreeka andis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult äriühingule Ellinikos Xrysos SA, müües varad ja maa nende väärtusest madalama hinnaga ja vabastades äriühingu müügiga seotud maksudest, et kaitsta tööhõivet ja keskkonda ning ergutada Cassandra kaevanduste võimalikke ostjaid, on siseturuga kokkusobimatu.
Artikkel 2
1. Kreeka nõuab artiklis 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (48) V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (49), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.
4. Kreeka tühistab kõik artiklis 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 3
1. Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on lõplikult tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreekale.
Brüssel, 23. veebruar 2011