SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/6/EU
ze dne 14. března 2012,
kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 50 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 zdůraznila, že snížení administrativní zátěže je důležité pro podporu evropského hospodářství a že ke snížení administrativní zátěže v Evropské unii je nezbytné intenzivní společné úsilí.
(2)
Účetnictví bylo označeno za jednu z klíčových oblastí, v nichž by bylo možno snížit administrativní zátěž společností v Unii.
(3)
Doporučení Komise 2003/361/ES (3) definuje mikropodniky a malé a střední podniky. Konzultace s členskými státy však naznačily, že velikostní kritéria pro mikropodniky uvedené v tomto doporučení mohou být pro potřeby účetnictví příliš vysoké. Proto by měla být zavedena podskupina mikropodniků, tzv. „mikrosubjekty“, která zahrne společnosti s nižšími velikostními kritérii pro celkovou bilanční sumu a čistý obrat, než jsou kritéria stanovená pro mikropodniky.
(4)
Mikrosubjekty se ve většině případů zabývají podnikáním na místní nebo regionální úrovni bez přeshraniční činnosti nebo s omezenou přeshraniční činností. Kromě toho hrají důležitou úlohu při vytváření nových pracovních míst, podpoře výzkumu a rozvoji a vytváření nových hospodářských činností.
(5)
Mikrosubjekty mají na splnění náročných požadavků stanovených právními předpisy omezené zdroje. Navzdory tomu často podléhají stejným pravidlům finančního výkaznictví jako větší společnosti. Tato pravidla pro ně představují zátěž, která není úměrná jejich velikosti, a je proto pro nejmenší společnosti ve srovnání s většími společnostmi nepřiměřená. Proto by mělo být možné osvobodit mikrosubjekty od některých povinností, které pro ně mohou představovat zbytečně náročnou administrativní zátěž. Mikrosubjekty by však měly i nadále podléhat veškerým vnitrostátním povinnostem ohledně vedení záznamů, které zachycují jejich obchodní transakce a finanční situaci.
(6)
Vzhledem k tomu, že počty podniků, na něž se budou vztahovat velikostní kritéria stanovená touto směrnicí, budou v jednotlivých členských státech značně odlišné a že činnosti mikrosubjektů neovlivňují přeshraniční obchod ani fungování vnitřního trhu nebo je ovlivňují jen omezeně, měly by členské státy při provádění této směrnice na vnitrostátní úrovni zohlednit rozdílný dopad těchto kritérií.
(7)
Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v souvislosti se směrnicí Rady 78/660/EHS (4), zohlednit konkrétní podmínky a potřeby svých vlastních trhů.
(8)
Mikrosubjekty musí brát v úvahu výnosy a náklady účetního období, k němuž se vztahují, bez ohledu na datum přijetí či platby těchto výnosů nebo nákladů. Výpočet nákladů a příjmů příštích období a výdajů a výnosů příštích období však může být pro mikrosubjekty zatěžující. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od povinnosti vypočítávat a vykazovat tyto položky pouze v tom rozsahu, v jakém se toto osvobození vztahuje na náklady jiné, než jsou náklady na pořízení surovin a materiálů a polotovarů vlastní výroby, na úpravy hodnot, na osobní náklady a na daně. Tak by bylo možné snížit administrativní zatížení související s propočtem poměrně malých zůstatků.
(9)
Zveřejňování ročních účetních závěrek může být pro mikrosubjekty zatěžující. Zároveň je ale nutné, aby členské státy zajistily soulad s touto směrnicí. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od obecného požadavku zveřejňování, jsou-li údaje z rozvahy řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem nejméně jednomu určenému příslušnému orgánu a předány do registru hospodářských subjektů, aby bylo možné získat na požádání jejich kopii. V tomto případě by se neměl uplatňovat článek 47 směrnice 78/660/EHS, pokud jde o povinnost zveřejňovat veškeré účetní dokumenty v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 2009/101/ES (5).
(10)
Cílem této směrnice je dát členským státům možnost vytvořit mikrosubjektům v účetním výkaznictví velmi jednoduché prostředí. Používání reálných hodnot může vyústit v potřebu zveřejnění podrobných údajů, aby se vysvětlilo, na jakém základě byla reálná hodnota některých položek stanovena. Vzhledem k tomu, že režim mikrosubjektů stanoví velmi omezené zveřejňování informací prostřednictvím komentářů k účetní závěrce, uživatelé účetních závěrek mikrosubjektů by nevěděli, zda částky uváděné v rozvaze a ve výsledovce zahrnují reálné hodnoty. Aby tedy v tomto směru měli tito uživatelé jistotu, neměly by členské státy povolovat ani nařizovat mikrosubjektům využívajícím kterékoli z osvobození jim dostupných podle této směrnice, aby při sestavování účetní závěrky používaly jako základ reálnou hodnotu. Mikrosubjekty, které si přejí nebo potřebují používat reálnou hodnotu, tak budou nadále moci činit v rámci jiných režimů podle této směrnice, jestliže členský stát takové používání povolí nebo nařídí.
(11)
Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v působnosti směrnice 78/660/EHS zajistit, aby mikrosubjekty, které mají být konsolidovány podle směrnice Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách (6), využívaly pro tyto účely dostatečně podrobné účetní údaje a aby výjimky stanovené v této směrnici neměly vliv na povinnost sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu se směrnicí 83/349/EHS.
(12)
Jelikož cíle této směrnice, totiž snížit administrativní zátěž mikrosubjektů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(13)
Směrnice 78/660/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 78/660/EHS
Směrnice 78/660/EHS se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 1a
1. Členské státy mohou stanovit osvobození od některých povinností podle této směrnice v souladu s odstavci 2 a 3 pro společnosti, které k rozvahovému dni nepřekročí limity dvou z těchto tří kritérií (mikrosubjekty):
a)
celková bilanční suma: 350 000 EUR;
b)
čistý obrat: 700 000 EUR;
c)
průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období: 10.
2. Členské státy mohou společnosti uvedené v odstavci 1 osvobodit od některé nebo od všech těchto povinností:
a)
povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“ podle článků 18 a 21;
b)
využije-li členský stát možnosti podle písmene a) tohoto odstavce, může povolit uvedeným společnostem, pouze ve vztahu k jiným nákladům stanoveným v odst. 3 písm. b) bodě vi), aby se odchýlily od čl. 31 odst. 1 písm. d), pokud jde o povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“, za předpokladu, že tato skutečnost bude zveřejněna v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;
c)
povinnost vypracovat komentář k účetní závěrce podle článků 43, 44 a 45, pokud jsou informace, jež vyžaduje článek 14 a čl. 43 odst. 1 bod 13 této směrnice a čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS (7), uvedeny na konci rozvahy;
d)
povinnost vypracovat výroční zprávu podle článku 46 této směrnice, pokud jsou informace požadované podle čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS uvedeny v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;
e)
povinnost zveřejňovat roční účetní závěrku podle článků 47 až 50a, pokud jsou údaje z rozvahy v ní obsažené řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem alespoň jednomu příslušnému orgánu, který určí dotčený členský stát. Není-li příslušným orgánem ústřední rejstřík, obchodní rejstřík nebo podnikový rejstřík, jak jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/101/ES (8), je příslušný orgán povinen poskytnout tyto údaje příslušnému rejstříku.
3. Členské státy mohou společnostem uvedeným v odstavci 1 povolit:
a)
sestavit případně pouze zkrácenou rozvahu, ve které jsou odděleně vykázány alespoň ty položky, které jsou v článcích 9 a 10 označeny písmeny. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, vylučují se z rozvahy položky E části „aktiva“ a D části „pasiva“ článku 9 nebo položky E a K článku 10;
b)
sestavit pouze zkrácenou výsledovku, ve které jsou odděleně vykázány alespoň tyto položky:
i)
čistý obrat;
ii)
ostatní výnosy;
iii)
náklady na suroviny a materiál a polotovary vlastní výroby;
iv)
osobní náklady;
v)
úpravy hodnot;
vi)
ostatní náklady;
vii)
daň;
viii)
zisk nebo ztráta.
4. Členské státy nepovolí ani nenařídí, aby se oddíl 7a vztahoval na kterékoli mikrosubjekty využívající kterákoli z osvobození uvedených v odstavcích 2 a 3.
5. V případě společností uvedených v odstavci 1 se roční účetní závěrky sestavené v souladu s odstavci 2, 3 a 4 považují za účetní závěrky podávající pravdivý a věrný obraz podle požadavků čl. 2 odst. 3, takže čl. 2 odst. 4 a 5 se na tyto účetní závěrky nevztahuje.
6. Pokud k rozvahovému dni společnost překročí nebo přestane překračovat limity dvou ze tří kritérií uvedených v odstavci 1, ovlivní tato skutečnost použití odchylky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 jen tehdy, jestliže nastane jak v běžném, tak v předchozím účetním období.
7. Pokud jde o členské státy, které nepřijaly euro, vypočte se částka v národní měně odpovídající částkám uvedeným v odstavci 1 pomocí směnného kurzu zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie v den vstupu v platnost směrnice, kterou se tyto částky stanoví.
8. Celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až E, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až E. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až D, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až D.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Odchylně od čl. 4 odst. 1 a 2 mohou členské státy stanovit zvláštní uspořádání účetní závěrky investičních společností a finančních holdingových společností, pokud takové uspořádání poskytne o těchto společnostech rovnocenný obraz jako uspořádání podle čl. 2 odst. 3. Členské státy neumožní osvobození stanovená v článku 1a v případě investičních společností nebo finančních holdingových společností.“
3)
Článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Členské státy neumožní osvobození stanovená v článcích 1a, 11 a 27, v čl. 43 odst. 1 bodech 7a a 7b a článcích 46, 47 a 51 v případě společností, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES.“
Článek 2
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s touto směrnicí, pokud a jakmile se rozhodnou využít kterékoli možnosti stanovené v článku 1a směrnice 78/660/EHS, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni v souvislosti s počtem společností, které splňují velikostní kritéria stanovená v odstavci 1 uvedeného článku. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Zpráva
Do 10. dubna 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o situaci mikrosubjektů, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni, pokud jde o počet společností odpovídajících velikostním kritériím a o snížení administrativní zátěže díky výjimce z požadavku zveřejňování.
Článek 4
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/6/EL,
14. märts 2012,
millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) seoses mikro-majandusüksustega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
8.-9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu rõhutas oma järeldustes, et halduskoormuse vähendamine on oluline Euroopa majanduse hoogustamiseks ja et halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus on vaja teha ühiselt suuri jõupingutusi.
(2)
Raamatupidamine on määratletud ühe peamise valdkonnana, milles võib vähendada liidu äriühingute halduskoormust.
(3)
Komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (3) on määratletud mikroettevõtted ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Samas on nõupidamistel liikmesriikidega ilmnenud, et kõnealuses soovituses mikroettevõtete jaoks esitatud suuruskriteeriumid võivad olla raamatupidamise seisukohast liiga ranged. Seepärast tuleks luua mikroettevõtete alamkategooria, nn mikro-majandusüksus, et hõlmata äriühingud, kelle bilansimahu ja netokäibe suuruskriteeriumid on vähem ranged mikroettevõtetele kehtestatust.
(4)
Mikro-majandusüksused tegelevad üldjuhul ettevõtlusega kohalikul või piirkondlikul tasandil ega tegutse piiriüleselt või tegutsevad piiriüleselt vähesel määral. Lisaks mängivad nad olulist rolli uute töökohtade loomisel, teadus- ja arendustegevuse edendamisel ning uute majandustegevuste loomisel.
(5)
Mikro-majandusüksustel on piiratud vahendid, millega rangeid regulatiivseid nõudeid täita. Samas kehtivad nende suhtes sageli samad finantsaruandlusreeglid nagu suuremate äriühingute suhtes. Need reeglid koormavad mikro-majandusüksusi nende suurusega võrreldes ebakohaselt ja seepärast ei ole reeglid kõige väiksemate ettevõtete suhtes suurematega võrreldes proportsionaalsed. Seepärast peaks olema võimalik vabastada mikro-majandusüksused teatavatest kohustustest, mis võivad panna neile tarbetult suure halduskoormuse. Mikro-majandusüksuste suhtes tuleks aga siiski kohaldada kõiki siseriiklikke kohustusi pidada arvet nende äritehingute ja finantsolukorra üle.
(6)
Arvestades sellega, et äriühingute arv, mille suhtes kehtivad käesolevas direktiivis sätestatud suuruskriteeriumid, on erinevates liikmesriikides väga erinev, ning sellega, et mikro-majandusüksuste tegevus ei mõjuta või mõjutab vähe piiriülest kaubandust ja siseturu toimimist, peaksid liikmesriigid käesolevat direktiivi siseriiklikul tasandil rakendades arvestama nende kriteeriumide erinevat mõju.
(7)
Liikmesriigid peaksid nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (4) kontekstis mikro-majandusüksustele kehtiva korra rakendamise viisi või vajadust kaaludes arvestama oma riigi turu eriomaseid tingimusi ja vajadusi.
(8)
Mikro-majandusüksused peavad arvestust pidama aruandeaastaga seotud tulu ja kulu üle, sõltumata sellise tulu või kulu saamise või maksmise kuupäevast. Kirjete „ettemaksed ja viitlaekumised” ja „viitvõlad ja ettemakstud tulu” kajastamine võib aga mikro-majandusüksustele koormav olla. Seetõttu tuleks lubada liikmesriikidel vabastada mikro-majandusüksused kõnealuste kirjete kajastamisest ainult niivõrd, kuivõrd selline vabastus on seotud muu kuluga kui tooraine ja tarvikute hind, väärtuse täpsustused, tööjõukulud ja maksud. Sel viisil on võimalik vähendada halduskoormust, kuna koostatakse suhteliselt lühike bilanss.
(9)
Raamatupidamise aastaaruannete avaldamine võib olla mikro-majandusüksuste jaoks koormav. Samal ajal peavad liikmesriigid tagama käesoleva direktiivi täitmise. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud vabastada mikro-majandusüksused üldisest avaldamise nõudest, tingimusel et bilansis sisalduv teave esitatakse nõuetekohaselt vastavalt siseriiklikule õigusele vähemalt ühele määratud pädevale asutusele ja et see teave edastatakse ettevõtlusregistrile, et taotluse korral oleks sellest võimalik saada ärakiri. Sel juhul ei kohaldataks direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 47 sätestatud kohustust avaldada raamatupidamisdokumendid vastavalt direktiivi 2009/101/EÜ (5) artikli 3 lõikele 5.
(10)
Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada liikmesriikidel luua mikro-majandusüksustele lihtne finantsaruandluse keskkond. Õiglase väärtuse kasutamine võib tingida vajaduse avaldada üksikasjalikku teavet, et selgitada, millisel alusel määrati teatud kirjete õiglane väärtus. Arvestades, et mikro-majandusüksustele kohaldatav kord sätestab andmete väga piiratud avaldamise raamatupidamisaruannete lisades, ei teaks mikro-majandusüksuste raamatupidamisaruannete kasutajad, kas kasumiaruandes ja bilansis esitatavad summad põhinevad õiglasel väärtusel või mitte. Kasutajatele kindluse tagamiseks ei tohiks liikmesriigid seetõttu lubada ega nõuda, et käesoleva direktiivi raames võimaldatavaid vabastusi kasutavad mikro-majandusüksused kasutaksid oma raamatupidamisaruannete koostamise alusena õiglast väärtust. Mikro-majandusüksused, kes soovivad või vajavad õiglase väärtuse kasutamist, saavad seda endiselt teha, kasutades mõnda teist käesolevas direktiivis sätestatud korda, kui liikmesriik lubab või nõuab sellise korra kasutamist.
(11)
Otsustades selle üle, kas ja kuidas tuleks direktiivi 78/660/EMÜ kohaldamisalas rakendada mikro-majandusüksustele kehtivat korda, peaksid liikmesriigid tagama, et nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (6) (mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) alusel konsolideeritavatel mikro-majandusüksustel oleksid selleks piisavalt üksikasjalikud raamatupidamisandmed ning et selles direktiivis sätestatud erandid ei mõjuta konsolideeritud aastaaruannete koostamise kohustust vastavalt direktiivile 83/349/EMÜ.
(12)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt vähendada mikro-majandusüksuste halduskoormust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(13)
Seetõttu tuleks direktiivi 78/660/EMÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 78/660/EMÜ muutmine
Direktiivi 78/660/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 1a
1. Liikmesriigid võivad kooskõlas lõigetega 2 ja 3 sätestada erandeid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest äriühingute suhtes, mis oma bilansipäeval ei ületa kahte kolmest järgnevast kriteeriumist (mikro-majandusüksused):
a)
bilansimaht: 350 000 eurot;
b)
netokäive: 700 000 eurot;
c)
keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul: 10.
2. Liikmesriigid võivad vabastada lõikes 1 osutatud äriühingud mõnest alljärgnevast kohustusest või kõigist nimetatud kohustustest:
a)
kohustus kajastada kirjeid „ettemaksed ja viitlaekumised” ning „viitvõlad ja ettemakstud tulu” vastavalt artiklitele 18 ja 21;
b)
kui liikmesriik kasutab käesoleva lõike punktis a nimetatud võimalust, võib ta lubada nendel äriühingutel ainult lõike 3 punkti b alapunktis vi osutatud muude kulude puhul kalduda kõrvale artikli 31 lõike 1 punktist d kirjete „ettemaksed ja viitlaekumised” ja „viitvõlad ja ettemakstud tulu” kajastamisel, tingimusel et see asjaolu avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades või käesoleva lõike punkti c kohaselt bilansi lõpus;
c)
kohustus koostada raamatupidamisaruannete lisasid vastavalt artiklitele 43-45, tingimusel et bilansi lõpus avaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 14 ja artikli 43 lõike 1 punktis 13 ja direktiivi 77/91/EMÜ (7) artikli 22 lõikes 2 nõutav teave;
d)
kohustus koostada tegevusaastaaruanne vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 46, tingimusel et direktiivi 77/91/EMÜ artikli 22 lõikes 2 nõutav teave avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades või vastavalt käesoleva lõike punktile c bilansi lõpus;
e)
kohustus avaldada vastavalt artiklitele 47-50a aastaaruandeid, tingimusel et nendes sisalduv teave bilansi kohta esitatakse nõuetekohaselt vastavalt siseriiklikule õigusele vähemalt ühele asjaomase liikmesriigi poolt määratud pädevale asutusele. Kui pädev asutus ei ole keskregister, äriregister või äriühingute register, nagu osutatud direktiivi 2009/101/EÜ (8) artikli 3 lõikes 1, peab pädev asutus edastama esitatud teabe registrile.
3. Liikmesriigid võivad lubada lõikes 1 osutatud äriühingutel
a)
koostada lühendatud bilansi, milles on asjakohastel juhtudel eraldi välja toodud vähemalt artiklites 9 ja 10 esitatud tähtedega tähistatud kirjed. Kui kohaldatakse lõike 2 punkti a, siis jäetakse bilansist välja artikli 9 skeemi aktiva rubriik E ja passiva rubriik D või artikli 10 skeemi rubriigid E ja K;
b)
koostada lühendatud kasumiaruande, milles on asjakohastel juhtudel eraldi välja toodud vähemalt järgmised kirjed:
i)
netokäive;
ii)
muu tulu;
iii)
tooraine ja tarvikute maksumus;
iv)
tööjõukulud;
v)
väärtuse täpsustused;
vi)
muud kulud;
vii)
maksud;
viii)
kasum või kahjum.
4. Liikmesriigid ei luba ega nõua jao 7a kohaldamist mikro-majandusüksustele, mis kasutavad vähemalt üht lõigetes 2 ja 3 sätestatud vabastust.
5. Lõikes 1 osutatud äriühingute suhtes loetakse, et lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt koostatud raamatupidamise aastaaruanded annavad artikli 2 lõikes 3 nõutava õige ja õiglase ülevaate ning sellest tulenevalt ei kohaldata sellistele raamatupidamisaruannetele artikli 2 lõikeid 4 ja 5.
6. Kui äriühing oma bilansipäeval ületab või lakkab ületamast lõikes 1 sätestatud kolmest kriteeriumist kahe piirmäära, mõjutab see asjaolu lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud erandi kohaldamist üksnes siis, kui asjaolu esineb nii jooksval kui ka eelnenud aruandeaastal.
7. Nendes liikmesriikides, kus ei ole eurot kasutusele võetud, arvutatakse lõikes 1 esitatud summad omavääringusse ümber vahetuskursside alusel, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kõnealuseid summasid sätestava direktiivi jõustumise päeval.
8. Lõike 1 punktis a osutatud bilansimaht hõlmab kas artikli 9 skeemi aktiva rubriikides A-E osutatud vara või artikli 10 skeemi rubriikides A-E osutatud vara. Kui kohaldatakse lõike 2 punkti a, siis hõlmab lõike 1 punktis a viidatud bilansimaht kas artikli 9 skeemi aktiva rubriikides A-D osutatud vara või artikli 10 skeemi rubriikides A-D osutatud vara.
2)
Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid investeerimisühingute ja finantsvaldusettevõtjate raamatupidamise aastaaruannete tarvis ette näha spetsiaalsed skeemid, tingimusel et need skeemid annavad neist ühingutest ülevaate, mis on võrdväärne artikli 2 lõikes 3 sätestatuga. Liikmesriigid ei anna artiklis 1a sätestatud vabastusi investeerimisühingutele ega finantsvaldusettevõtjatele.”
3)
Artikkel 53a asendatakse järgmisega:
„Artikkel 53a
Liikmesriigid ei anna artiklites 1a, 11, 27, artikli 43 lõike 1 punktides 7a ja 7b ning artiklites 46, 47 ja 51 sätestatud vabastusi äriühingutele, kellel on lubatud kaubelda oma väärtpaberitega reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses.”
Artikkel 2
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, kui nad otsustavad kasutada direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 1a sätestatud võimalusi, võttes eelkõige arvesse liikmesriigi nende äriühingute arvu, millele kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud suuruskriteeriumid laienevad. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata nende sätete teksti.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Aruandlus
Hiljemalt 10. aprillil 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande mikro-majandusüksuste olukorra kohta, võttes eelkõige arvesse olukorda liikmesriikide tasandil nende ühingute arvu osas, mis vastavad suuruskriteeriumile, ja halduskoormuse vähenemist tulenevalt avaldamiskohustusest vabastamisest.
Artikkel 4
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 5
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 14. märts 2012