NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 699/2012,
30. juuli 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
1. novembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(5)
Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.
(6)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid 22 liidu tootja hulgast valitud kolm äriühingut, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet.
(7)
Valimisse kuulumise aluseks võeti müügi-ja toodangumaht, mida oli võimalik komisjoni käsutuses oleva aja jooksul piisaval määral uurida. Valimisse võetud liidu tootjad paiknevad neljas liikmesriigis ja nende müük liidus moodustab 48 % kogu ELi tootjate müügist ning nad moodustavad 64 % endast teada andnud tootjatest. Ükski huvitatud isik ei olnud kavandatud valimi vastu.
b) Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(8)
Pidades silmas sõltumatute importijate võimalikku arvukust, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 - 30. septembrini 2011).
(9)
38 sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Ühe äriühingu puhul selgus, et ta on pigem kasutaja kui importija. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsimustikud saadeti kõigile neljale endast teada andnud importijale. Ainult kaks importijat vastasid lõpuks küsimustikule ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd.
c) Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(10)
Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisalusel ajavahemikul (1. oktoobrist 2010 - 30. septembrini 2011). Samuti konsulteeriti asjaomaste riikide ametiasutustega.
(11)
Venemaa puhul ei teinud uurimise käigus koostööd ükski eksportiv tootja. Türgi puhul andsid endast teada kolm äriühingut, seetõttu otsustas komisjon, et Türgi puhul ei ole valimi moodustamine vajalik. Kolme koostööd teinud Türgi äriühingu eksport moodustas uurimisperioodil Türgist liitu toimunud ekspordist enamiku.
d) Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(12)
Uurimise läbiviimiseks saatis komisjon küsimustikud kõigile koostööd tegevatele Türgi eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele ja koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kasutajatele.
(13)
Vastused küsimustikele saadi kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatele, kahelt sõltumatult liidu importijalt ja neljalt kasutajalt.
(14)
Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Türgi eksportivad tootjad:
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul (Türgi);
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul (Türgi);
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul (Türgi).
Liidu tootjad:
-
ERNE Fittings, Schlinz (Austria);
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia (Itaalia).
3. Uurimisperiood
(15)
Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(16)
Dumpinguvastased tollimaksud on kehtestatud teatavate Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärit raud- või terastoruliitmike suhtes, ning kõrvalehoidmise praktika tuvastamise tõttu ka Hiina Rahvavabariigist pärit, kuid Indoneesia, Sri Lanka, Filipiinide ja Taiwani kaudu lähetatud raud- või terastoruliitmike suhtes (teatavate eranditega) (3). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(17)
Vaatlusaluseks tooteks on praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(18)
Torupõlvede, siirdmike ja torukolmikute tootmisprotsessis kasutatakse õmblusteta või keevitatud terastorusid ning toruotsakuid toodetakse tavaliselt teraslehtedest. Torupõlvede ja siirdmike valmistamisel kasutakse lõikamist ja stantsimist, metallipainutust või reduktsiooni. Torukolmikute valmistamisel kasutatakse hüdropresse ja toruotsakuid stantsitakse lehtedest või plaatidest. Nimetatud protsessidele järgneb tavaliselt faasimine ja haavelpuhastus, seejärel toode pakendatakse. Mõnikord toode ka galvaanitakse. Kõikidel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad.
(19)
Toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Kõigi nimetatud otstarvete puhul kasutatakse neid torude üksteisega ühendamiseks.
2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomaste riikide omamaisel turul müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusala. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE
1. Venemaa
(21)
Nagu eelnevalt põhjenduses 11 on nimetatud, ei teinud uurimise käigus koostööd ükski Venemaa eksportiv tootja. Seega ja nagu on selgitatud allpool, arvutati kooskõlas algmääruse artikliga 18 Venemaaga seonduv dumping kättesaadavate faktide alusel.
1.1. Normaalväärtus
(22)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis arvutati Venemaalt pärit toodete normaalväärtus kättesaadavate faktide alusel.
(23)
Tuleks meelde tuletada, et kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi dumpingu kohta. Nende tõendite saamiseks tehtud arvutuste aluseks oli võetud Venemaalt pärit toodete arvestuslik normaalväärtus, sest täpsemaid andmeid ei olnud. Komisjon otsustas siiski, et täpsema normaalväärtuse määramiseks tuleb ajutiselt Venemaalt pärit impordi normaalväärtuse arvutamiseks kasutada uurimise käigus neilt Türgi eksportivatelt tootjatelt saadud teavet, kes kasutasid vaatlusaluse toote tootmiseks Venemaalt pärit õmblusteta terastorusid. Vaatlusaluse toote tootmise kogukuludest moodustasid tõepoolest suurima osa tooraine kulud, seega peeti kõnealust meetodit Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiva normaalväärtuse kindlaksmääramisel kättesaadavate faktide alusel kõige sobivamaks.
(24)
Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiv normaalväärtus arvutati seega nende Türgist pärit koostööd tegevate eksportivate tootjate, kes ostsid osa tootmiseks vajalikust toorainest Venemaalt, kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal.
(25)
Tuleb märkida, et saadud normaalväärtus määrati kindlaks sellise tooteliigi (torupõlv) puhul, mida imporditakse kõige rohkem (st seda ei tehtud vaatlusaluse toote kõikide tooteliikide puhul), sest see võimaldab ekspordihinda representatiivselt võrrelda (vt järgmisi põhjendusi).
1.2. Ekspordihind
(26)
Kuna puudusid üksikasjalikud andmed hindade kohta, määrati Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi puhul kehtiv ekspordihind kindlaks Eurostati kogutud impordiandmete põhjal. Arvestades, et teatavate CN-koodide all deklareeritud toodete valik on suur, määrati ekspordihind kindlaks, kasutades üksnes ühte, suurima impordimahuga tooteliiki (torupõlv) käsitlevaid Eurostati andmeid, sest leiti, et need andmed on vaatlusalusele tootele tüüpilised. Seega arvutati ekspordihind CN-koodi 7307 93 11 alla kuuluva toote põhjal.
(27)
Eespool kirjeldatud Eurostati impordinäitajaid oli vaja kohandada, arvestades asjaolu, et teatavate imporditehingute puhul Venemaalt Bulgaariasse, Eestisse ja Leetu oli esitatud ebaõigeid deklaratsioone, enamikul juhtudel seisnesid vead toodete valesti klassifitseerimises. Sellised tehingud tehti kindlaks nii, et kasutati vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kättesaadavaks tehtud andmeid impordi kohta ning need andmed jäeti ekspordihinna arvutamisel välja, et mitte kasutada dumpingu arvutustes moonutatud ekspordihindu.
1.3. Võrdlus
(28)
Dumpingumarginaal määrati Eurostati andmetel põhinevate tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade ja Venemaa suhtes eelkirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud normaalväärtuse võrdlemise teel.
(29)
Selleks, et määrata tehasest hankimise tasandil kohaldatavaid ekspordihindu, kohandati Eurostati andmetel põhinevaid CIF-ekspordihindu (mida oli korrigeeritud moonutuste vältimiseks vastavalt eespool kirjeldatule) selliselt, et neist lahutati transpordikulud. Kohandamisel olid aluseks kaebuses esitatud transpordikulude arvutused, sest leiti, et neid oli mõistlikult hinnatud.
1.4. Dumpingumarginaal
(30)
Üleriigiline dumpingumarginaal väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
(31)
Sellest lähtuvalt on esialgne üleriigiline dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Kõik äriühingud
23,8 %
2. Türgi
2.1. Normaalväärtus
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine vaatlusaluse toote müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul.
(33)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.
(34)
Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluste toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et kõigi kolme äriühingu enamiku tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline.
(35)
Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(36)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(37)
Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(38)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et teatavate võrreldavate tooteliikide kasumlik müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati kõnealuse müügi puhul normaalväärtuse keskmine hind omamaise kogumüügi põhjal. Muude tooteliikide puhul, mille müüki peeti samuti tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks, arvutati normaalväärtus üksnes kasumliku müügi põhjal.
(39)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus määrata arvestuslikult. Kõik kolm uuritavat äriühingut müüsid selliseid tooteliike liitu eksportimiseks, kuigi piiratud koguses.
(40)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodiaegsele keskmisele tootmiskulule. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul ei müüdud tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.
2.2. Ekspordihind
(41)
Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(42)
Üks kolmest koostööd tegevast Türgi äriühingust müüs uurimisperioodil ekspordiks liitu väga vähe. Kõnealune äriühing väitis, et nad oleksid tahtnud liitu rohkem eksportida, kuid ei suutnud importijatele pakkuda piisavalt madalaid hindu, ja palusid, et seda asjaolu võetaks dumpingu analüüsimisel arvesse.
(43)
Selle äriühingu dumpingu arvutamisel tuligi aluseks võtta vastav piiratud müük. Ja kuigi selle äriühingu müük liitu toimus piiratud kogustes, ei saa kõnealust müüki uurimisest välja jätta ning see tuleb võtta aluseks äriühingu jaoks kehtestatava individuaalse dumpingumarginaali arvutustes. Igal juhul ei saanud seda, et äriühing ei suuda väidetavate kõrgete hindade tõttu rohkem müüa, pidada teguriks, mis mõjutaks selle äriühinguga seonduva dumpingu arvutamist.
2.3. Võrdlus
(44)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kohandati veo- ja kindlustuskulusid, sealhulgas veokulusid ekspordiriiki, allahindlusi, vahendustasusid, krediidikulusid ning pangale makstavaid tasusid.
2.4. Dumpingumarginaalid
(45)
Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
a) Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu.
(47)
Kahe teise koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja puhul läbiviidud dumpinguarvutused näitasid, et need äriühingud tegelesid dumpinguga sihipäraselt, seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Tõepoolest võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et need olid erinevad erinevate ostjate jaoks, samuti eri piirkondade ja ka ajavahemike puhul. Lisaks ei kajasta kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel põhinevad dumpinguarvutused kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses.
(48)
Selleks et kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses kajastada, võrreldi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust nende äriühingute liitu suunatud ekspordi üksiktehingute hindadega.
b) Dumpingumarginaal koostööst hoiduvate äriühingute puhul
(49)
Koostööst hoidunud Türgi eksportivate tootjate jaoks määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal. Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt madalaks (kolme koostööd tegeva Türgi äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil alla 80 % kogu Türgi ekspordist liitu), võeti dumpingu jääkmarginaali arvutamisel aluseks sobiv meetod, mis andis tulemuseks marginaali, mis oli kõrgem kolme koostööd tegeva äriühingu kõrgeimast individuaalsest dumpingumarginaalist. Marginaal kehtestati tüüpiliste tooteliikide sellise müügi alusel, mida tegi kolmest koostööd tegevast äriühingust kõige kõrgema dumpingumarginaaliga Türgi koostööd tegev tootja.
(50)
Eespool kirjeldatule tuginedes on ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kõik teised äriühingud
16,7 %
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(51)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 22 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 22 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(52)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 7, moodustab kolme valimisse kuuluva liidu tootja samasuguse toote müük 50 % liidu kogumüügist.
2. Liidu tarbimine
(53)
Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi valimisse kuuluvate äriühingute küsimustike vastustest, kaebuses teiste liidu tootjate kohta esitatud hinnangutest ja Eurostatist saadud andmetest impordimahu kohta.
(54)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tarbimine märgatavalt (40 %). 2009. aastal vähenes see 44 % ja püsis samal tasemel 2010. aastal, seejärel suurenes veidi (4 protsendipunkti võrra) uurimisperioodil.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008=100)
100
56
56
60
3. Import asjaomastest riikidest
3.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(55)
Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.
(56)
Mõlema asjaomase riigi puhul näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
(57)
Venemaalt ja Türgist pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste kohta tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil kasvanud.
(58)
Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane, sest nendest riikidest pärit import on olnud erinev nii mahu kui ka hinna poolest.
(59)
Märgitakse, et sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et kui Türgist pärit import püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud. Samas tundub, et impordi hinnatase ei erine oluliselt, seda vähemalt ajavahemikus 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (Venemaalt pärit impordi kõrge keskmine hind 2008. aastal on pigem ebakorrektse aruandluse tagajärg), Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad on olnud veidi madalamad, kuid siiski väga sarnased Türgist pärit impordi keskmiste hindadega.
(60)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Venemaalt ja Türgist pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.
3.2. Dumpinguhinnaga impordi maht
(61)
Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 46 %. Täpsemalt öeldes vähenes import 2009. aastal 31 %, seda vahetult enne järsku tõusu 2010. aastal (89 protsendipunkti), millele järgnes uurimisperioodil väikene langus (12 protsendipunkti). Dumpinguhinnaga impordi maht uurimisperioodil oli 2 935 tonni.
Tabel 2
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008=100)
100
69
158
146
Turuosa
2 %
3 %
6 %
5 %
Allikas: Eurostat.
3.3. Dumpinguhinnaga impordi turuosa
(62)
Vastav asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui kaks korda, st 2 %-lt 5 %-le.
3.4. Hinnad
a) Hinna kujunemine
(63)
Järgnevas tabelis on esitatud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil püsis üldiselt stabiilsena (1 961 eurot tonni eest), 2010. aasta oli erandiks, siis langes hind umbes 150 euro võrra.
Tabel 3
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind
2008
2009
2010
IP
Keskmine müügihind (eurot tonn)
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008=100)
100
99
91
100
Allikas: Eurostat.
b) Hindade allalöömine
(64)
Koostööd tegevate Türgi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate kehtestatud müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Kuna Venemaa eksportijad uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutati hindade allalöömise arvutamisel Eurostati andmete põhist keskmist CIF-hinda ja keskmist liidu tootjate kehtestatud müügihinda liidu turul. Vajaduse korral kohandati mõlema asjaomase riigi näitajaid, et võtta arvesse kauplemise taset ja impordijärgseid kulusid, Venemaa puhul sealhulgas tollimakse.
(65)
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharus kehtivad hinnad umbes 30 % võrra alla.
4. Liidu tootmisharu olukord
(66)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(67)
Nagu eespool selgitatud, pidi komisjon moodustama liidu tootjatest valimi. Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, hinnad ja dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
4.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(68)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmine 44 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenes see 47 % ja 2010. aastal veel 2 protsendipunkti, seejärel suurenes veidi uurimisperioodil (5 protsendipunkti) ning ulatus 53 653 tonnini.
Tabel 4
Tootmine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(69)
Liidu tootjate tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne (179 912 tonni).
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008=100)
100
100
100
100
Rakendusaste
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
(70)
2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 53 % ulatuses, 2009. aastal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 28 %-le, 2010. aastal 27 %-le ning suurenes veidi uurimisperioodil (30 %-le). Tootmisvõimsuse rakendusaste muutumine peegeldab selgelt tootmise suundumusi, sest tootmisvõimsus püsis stabiilsena.
c) Müügimaht
(71)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. 2009. aastal vähenes müük 45 %, müük püsis sel tasemel 2010. aastal ja suurenes siis uurimisperioodil tagasihoidliku 7 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil müüdi liidus vaatlusalust toodet 42 379 tonni.
Tabel 6
Müük liidus
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008=100)
100
55
55
62
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
d) Turuosa
(72)
Liidu tootjate turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ja isegi suurenes uurimisperioodil 72 %-le. Suurenenud turuosa näitas seda, et liidu tootjate müügi maht vähenes sel ajal veidi vähem kui tarbimine.
Tabel 7
Liidu tootjate turuosa
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Turuosa
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008=100)
100
97
98
103
Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat.
e) Kasv
(73)
Arvestades asjaolu, et 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes tarbimine 40 %, jõuti järeldusele, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.
f) Tööhõive
(74)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni langes liidu tootjate tööhõive tase 18 %. Täpsemalt öeldes oli 2008. aastal töötajaid 982, 2009. aastaks langes see arv 824-le (langus seega 16 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2010. aastal, kuid langes seejärel uurimisperioodil 801-le.
Tabel 8
Tööhõive
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (isikud)
982
824
833
801
Indeks (2008=100)
100
84
85
82
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
g) Tootlikkus
(75)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 31 %. See näitab, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive tase.
Tabel 9
Tootlikkus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (tonni töötaja kohta)
194
121
115
134
Indeks (2008=100)
100
63
60
69
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
h) Müügihinnad
(76)
Liidu tootjate kehtestatud keskmised müügi hinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid vaatlusalusel perioodil üle 10 %. Täpsemalt, keskmised hinnad suurenesid algselt 2009. aastal (vaid 12 % ringis) ning langesid siis 2010. aastal järsult (23 protsendipunkti) ja püsisid sel tasemel uurimisperioodi vältel, mil liidu tootjate kehtestatud keskmine hind oli 3 096 eurot tonni kohta.
Tabel 10
Liidu tootjate kehtestatud keskmine hind
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurot tonn)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008=100)
100
112
89
89
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
(77)
Nagu eespool märgitud, lõi Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla.
i) Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(78)
Võttes arvesse Venemaalt ja Türgist pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada. Tuleb meelde tuletada, et nii nagu eespool põhjenduses 16 on öeldud, kehtivad dumpinguvastased meetmed kaheksa riigi suhtes. Võttes arvesse seda, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ja ta kannatas kahju ning et varasemast dumpingust taastumist ei olnud võimalik tuvastada, leitakse seega, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
4.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(79)
Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %. Täpsemalt, 2009. aastal varud veidi suurenesid (2 % võrra) ja siis 2010. aastal vähenesid 13 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti. Uurimisperioodil ulatusid valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarud 5 338 tonnini.
Tabel 11
Lõppvarud
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008=100)
100
102
89
82
Allikas: küsimustiku vastused.
b) Töötasud
(80)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenesid aastased tööjõukulud 10 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenesid tööjõukulud märgatavalt (peaaegu 20 %), seda vastavalt töötajate arvu vähendamisele, ja hiljem 2010. aastal suurenesid need kulud 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti.
Tabel 12
Tööjõukulud aastas
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008=100)
100
81
85
90
Allikas: küsimustiku vastused.
c) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(81)
Valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) langes vaatlusalusel perioodil tasemelt, mida võib pidada heaks, olulise kahjumi tasemele. Täpsemalt langes kasum 2008. aasta 9,6 %-lt 2009. aastal - 1,2 %-le ja halvenes veelgi 2010. aastal, kukkudes - 7,8 %-le. Uurimisperioodil olukord veidi paranes, kahju ulatus vaid - 7,0 %-ni.
Tabel 13
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008= 100)
100
-12
-81
-73
Investeeringute tasuvus
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008= 100)
100
-7
-39
-44
Allikas: küsimustiku vastused.
(82)
Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(83)
Äritegevuse puhaskäive oli 2008. aastal positiivne ja ulatus 9,3 miljoni euroni. 2009. aastal käive veidi paranes (9,8 miljonit eurot), kuid 2010. aastal halvenes ja langes 1,5 miljoni euro tasemele, seda enne uurimisperioodil aset leidnud uut langust, kus käive jõudis negatiivse tasemeni (- 4,6 miljonit eurot).
(84)
Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on esmajoones asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 14
Rahavood
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008=100)
100
106
16
-50
Allikas: küsimustiku vastused.
e) Investeeringud
(85)
Valimisse kuulunud äriühingute igal aastal tehtavad investeeringud samasuguse toote tootmisesse vähenesid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Suurim langus (32 %) leidis aset 2009. aastal, sellele järgnes 2010. aastal 25 protsendipunkti ja uurimisperioodil 8 protsendipunkti suurune langus. Kokku langesid aastased investeeringud 2008. aasta tasemelt, milleks oli 8,3 miljonit eurot, uurimisperioodil 2,9 miljoni euro tasemele.
Tabel 15
Netoinvesteeringud
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008=100)
100
68
43
35
Allikas: küsimustiku vastused.
5. Järeldus kahju kohta
(86)
Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. See asjaolu langeb kokku liidu turu nõudluse vähenemisega, sellest tulenevalt suurenes veidi liidu tootmisharu turuosa. Tootmisvõimsuse rakendamine oli madal juba 2008. aastal (53 %) ja langes uurimisperioodiks veelgi (30 %-le). Ka tööhõive vähenes 18 %.
(87)
Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad sellele, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Hindade, kasumlikkuse ja investeeringute tasuvuse näitajate areng näitab väga negatiivset pilti, sest 2008. aasta healt tasemelt langeti uurimisperioodiks miinustesse. Ka rahavoogude näitajad halvenesid.
(88)
Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(89)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(90)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 46 %, seda 40 % võrra kahanenud turul, ning selle tagajärjel suurenes sellise impordi turuosa 2 %-lt 5 %-le.
(91)
Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega, erandiks oli turuosa. Liidu tootmisharu kaotas liidu turul 38 % müügist ja tema kehtestatud müügihinnad langesid 11 %, kuna madalate dumpinguhindadega import liidu turul avaldas hindadele survet.
(92)
Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu suurenenud tootmiskulusid mujale üle kanda, mille tõttu kasumlikkuse tase langes ja oli uurimisperioodil negatiivne.
(93)
Eespool kirjeldatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Venemaalt ja Türgist pärit madalate dumpinguhindadega import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(94)
Vaatlusalusel perioodil oli impordi osatähtsus muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, suur. Muudest riikidest kui Venemaalt ja Türgist pärit impordi turuosa vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 28 %-lt 23 %-ni.
(95)
Järgnevas tabelis on Eurostati andmete alusel esitatud impordi mahu, hindade ja turuosa muutumine riikide puhul, kust pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning ka muude kolmandate riikide puhul.
Tabel 16
Import muudest riikidest
Riik
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Riigid, mille puhul kehtivad dumpingu-vastased meetmed
Maht (tonnides)
20 614
13 286
9 721
9 784
Turuosa (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Keskmine hind (eurodes)
1 639
1 749
1 468
1 563
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
6 705
2 844
4 093
3 608
Turuosa (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Keskmine hind (eurodes)
2 279
2 962
2 319
2 925
Kolmandad riigid (välja arvatud Venemaa ja Türgi) kokku
Maht (tonnides)
27 319
16 131
13 814
13 392
Turuosa (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Keskmine hind (eurodes)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Nagu eespool esitatud tabelist selgub, imporditi neist kaheksast riigist, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Loomulikult on eespool esitatud tabelis toodud ära Eurostati andmed, mis näitavad keskmisi CIF-hindu, millelt ei ole tollimaksu maha arvestatud. Kuid isegi juhul, kui arvesse võetakse dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega. Need hinnad on palju madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.
(97)
Siiski tuleb tunnistada, et uurimisalusel tootel on palju liike ja võrdlust üldise keskmise hinnaga ei saa ehk pidada oluliseks. Samas leiti, et praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed muudavad kõnealuse impordi kahjuliku mõju olematuks.
(98)
Seega, kuna riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit impordi turuosa väheneb, tehti esialgne järeldus, et kõnealuse madalate hindadega impordi mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.
(99)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes veidi vaatlusalusel perioodil (2008. aastal oli sellistest riikidest pärit impordi turuosa 7 % ja uurimisperioodil oli see 6 %). Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad, kuid teataval määral madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.
(100)
Isegi kui üldiste keskmiste hindade võrdlust ei saaks käsitada olulise tegurina, sest tooteliike on palju, on kõnealuse impordi langustendentsi silmas pidades tehtud esialgne järeldus, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mistahes negatiivne mõju ei ole piisav selleks, et muuta olematuks põhjuslik seos asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
3.2. Turgude ahenemise ja majanduskriisi mõju
(101)
Toruliitmike vähenenud tarbimise põhjuseks on vägagi tõenäoliselt 2008./2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, oli nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See avaldas ilmselgelt olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(102)
Kuigi on mõistetav, et toodangu langus võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, eelkõige just 2009. aastal (kui leidis aset tegelik langus), võiks siiski vabalt eeldada, et liidu tootmisharu saaks tavaolukorras oma toodangu hindu tõsta, seda vähemalt keskmise ja pika aja jooksul, ning saada niiviisi järgnevatel aastatel kulude suurenemise probleemist üle. Nagu aga liidus kehtivate hindade langusest näha, ei olnud see nii, ja jõuti järeldusele, et see ei olnud võimalik, sest dumpinguhinnaga import lõi hinnad tõsiselt alla.
(103)
Eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et nõudluse vähenemise mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(104)
Järelikult tekitas Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju.
(105)
Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende kohta leiti, et muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit import ja nõudluse vähenemise mõju, olenemata sellest, et need võib-olla kahju tekitamisele kaasa aitasid, ei muutnud põhjuslikku seost olematuks.
(106)
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite mõju ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(107)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide asjaga seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
1. Liidu tootmisharu huvid
(108)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja kahjude kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.
(109)
Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb jätkuvalt. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole suuteline järgima asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt vähendataks seetõttu kasutult kulusid ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tagajärjeks oleks suure hulga töökohtade kaotus.
(110)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(111)
Nagu eespool märgitud, tegid selle uurimise käigus täielikku koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud vaatlusaluse toote edasimüügiga. Seega on meetmete mõju nende puhul tõenäoliselt minimaalne.
3. Kasutajate huvid
(112)
Käesoleva menetluse raames tegi koostööd neli kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ükski neist kasutajatest ei importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest ja kõik nad märkisid, et meetmete mõju, kui üldse, ei oleks märgatav.
(113)
Kuna ükski asjaomastest riikidest importiv kasutaja endast teada ei andnud ja kuna vastupidisele viitav teave puudub, võis teha esialgse järelduse, et üldine mõju nende tootmisharu kasumlikkusele ja majanduslikule olukorrale on pigem väike.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(114)
Võib teha järelduse, et meetmete kehtestamine Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes annab eeldatavasti liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda seeläbi, et suurendatakse müügimahtu, tõstetakse müügihindu ja kasvatatakse kasumit. Kui teatavate importijate jaoks võib ilmneda negatiivne mõju kulude suurenemise näol, siis on see pigem väike.
(115)
Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et meetmete kehtestamine sellise väikse ekspordimahuga riigi nagu Türgi suhtes jätab praktiliselt kogu liidu turu vaid mõne tootja valdusesse ja see mõjub halvasti konkurentsiõhustikule.
(116)
Sellega seoses märgitakse, et reeglina ei ole dumpinguvastane tollimaks mõeldud millegi keelamiseks ega uurimise all olevatest riikidest pärit kaubavoogude peatamiseks. Meetmetega soovitakse pakkuda erinevatele turul tegutsejatele võrdseid võimalusi. Veel märgitakse, et liidu turul on üle 20 Euroopa tootja ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osatähtsus on suur. Seega ei näi liidu turu konkurentsivõimelisele keskkonnale viitavad kaalutlused olevat põhjendatud.
(117)
Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(118)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist liidu tootmisharule.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(119)
Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju taset. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(120)
Pidades silmas, et kindlaks määratud hinna allalöömismarginaalid on kõikidel juhtudel suuremad vastavatest dumpingumarginaalidest ja et liidu tootmisharule tekitati uurimisperioodil kahju, on mis tahes kahju kõrvaldamise tase, mis arvutustega saadakse, iseenesest veelgi suurem. Seega leiti, et kahju taset ei ole vaja täpselt arvutada.
2. Ajutised meetmed
(121)
Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldavale madalamale leitud tasemele, s.t kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.
(122)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul dumpingumarginaal vastavalt eespool põhjendustes 21-31 esitatule.
(123)
Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, siis peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal (nagu on selgitatud eespool põhjenduses 49).
(124)
Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8 %
Türgi
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kõik teised äriühingud
16,7 %
(125)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt nimetatud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(126)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(127)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
H. LÕPPSÄTE
(128)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Venemaalt ja Türgist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8 %
-
Türgi
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Kõik teised äriühingud
16,7 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 30. juuli 2012