PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1331/2011,
14. detsember 2011,
millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 627/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel (edaspidi „kaebus”), mille esitas 16. augustil 2010 Euroopa Liidu roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee”) kahe liidu tootjate kontserni (edaspidi „kaebuse esitajad”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude kogutoodangust.
(3)
Tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 14, toimus dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikul 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.
(5)
Kolme individuaalse uurimise taotluse kohta tehti lõplik otsus, et neid ei ole võimalik rahuldada, sest see oleks muutnud uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 6, valis komisjon tüüpilise valimi, mis hõlmas uurimisperioodil 25 % Eurostati registreeritud koguimpordist ning üle 38 % koostööd teinud eksportijate ekspordi kogumahust. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 13, on kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast suured kontsernid. Kontsernide suurus osutus käesoleva uurimise jaoks eriti koormavaks nii uurimistöö kui ka analüüsi poolest. Kõnealustes tingimustes ei olnud võimalik teiste eksportivate tootjate individuaalset uurimist käsitlevaid taotlusi rahuldada.
C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(6)
Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 15 kohaselt on vaatlusalune toode Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites), mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(7)
Kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist vaatlusaluse toote kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15-19.
2. Samasugune toode
(8)
Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 20.
D. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(9)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid mõned isikud mõned ajutise määruse põhjendustes 21-43 sätestatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevad järeldused.
(10)
Üks isik väitis, et komisjon ei teinud teatavaks ELi ja Hiina Rahvavabariigi turu toorainete hindade vahet. Sellega seoses tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise teatavakstegemise dokumentides kui ka ajutises määruses tuuakse välja ELi, USA ja Hiina Rahvavabariigi turu toorainete nominaalhindade vahe. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, on see vahe keskmiselt ja sõltuvalt terase klassist ligikaudu 30 %. Kui käsitleda asjaomase võrdluse aluseks oleva teabe allikaid, siis komisjon kasutas koostööd tegevatelt liidu tootjatelt ja Hiina Rahvavabariigi eksportivatelt tootjatelt saadud andmeid. Andmete kontrollimiseks võrreldi neid mõningate avalike andmetega (3).
(11)
Peale selle väideti veel, et komisjon ei võrrelnud Hiina Rahvavabariiki imporditava rauamaagi hindu rahvusvahelise turu hindadega. Sellega seondub ka väide, et ei esitatud andmeid selle kohta, millist mõju avaldab rauamaak vaatlusaluse toote tootjate ostetud tooraine (valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid) kuludele. Rauamaagile viidati ajutise määruse põhjenduses 28 seoses konkurentsieelisega, analüüsides Hiina Rahvavabariigis valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide madalate hindade võimalikku seletust. Rauamaak ning ka nikkel ja kroom on roostevabast terasest valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide tootmise peamised kulutegurid. Kuna aga rauamaagi, nikli ja kroomi hinnad põhinevad üldiselt maailmaturu hindadel, võib nende mõju olla ELi ja Hiina Rahvavabariigi valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide ning lõpuks ka roostevabast terasest torude hinnavahele vaid väga väike. Seepärast ei põhinenud järeldused, mille tõttu ei kohaldatud turumajandusliku kohtlemise taotluste 1. kriteeriumi, mitte rauamaagi hindadel, vaid vaatlusaluse toote tootmises otseselt kasutatud tooraine, st valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide hinnavahel. Arvestades nimetatud hinnavahet ning riigi tuvastatud sekkumist (ekspordimaks ja käibemaksu tagastamata jätmine), tehti järeldus, et ei ole näidatud, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldava 1. kriteeriumi tingimused oleksid täidetud.
(12)
Üks isik esitas mitmel korral ühe ja sama väite, mis käsitles turumajandusliku kohtlemise võimaldamise menetluse asjaolusid. Väide oli seotud liikmesriikide nõuandekomiteega konsulteerimisega, st nimetatud komiteele praeguse uurimise käigus edastatud teabega. Küsimust selgitati kahes isikule saadetud kirjas ning seda arutati mitmel korral ärakuulamise eest vastutava ametnikuga. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 lõike 5 kohaselt ei avalikustata vahetatavat teavet, mis on seotud konsulteerimisega liikmesriikide nõuandekomiteega, kui see ei ole algmääruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud. Sellest tulenevalt ei luba kehtivad sätted võimaldada isikutele juurdepääsu komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatud teabele.
(13)
Seesama isik esitas teatavaid väiteid, mis käsitlesid peamiselt tooraineturu moonutuste küsimust. Ta väitis, et Hiina Rahvavabariigi siseturult ostetud roostevabast terasest valtstoorikud moodustasid vaid osa toorainest, mis uurimisperioodi ajal osteti. Sellega seoses märgitakse eeskätt, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei kehtestata piirmäära selle kohta, kui suurt osa ostetud toorainest peavad moonutused mõjutama. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on sätestatud, et kulutused tähtsamatele sisenditele peavad kajastama oluliselt turuväärtusi. Veelgi tähtsam on aga asjaolu, et komisjon selgitas, et Hiina Rahvavabariigi tooraineturu moonutused puudutasid peamisi tooraineid, mida kasutatakse roostevabast terasest õmblusteta torude, mitte ainult valtstoorikute tootmiseks. Roostevabast terasest õmblusteta torude tootmises kasutatavad peamised toorained on roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid, mis moodustavad vaatlusaluse toote tootmise kuludest üle 50 %. Need toorained kuuluvad ühe ja sama HS-koodi alla: 7218 10 (valuplokid ja muud roostevaba terase esmasvormid). Neile kõigile kehtib 15 % suurune ekspordimaks ning eksportimise korral ei tagastata nende eest 17 % suurusest käibemaksust mitte ühtegi osa. Seda arvestades tuvastati moonutused, mille tõttu otsustati, et turumajandusliku kohtlemise hindamise 1. kriteeriumi ei täitnud mitte ükski valimisse kuuluv Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja. Asjaomase äriühingu puhul moodustavad vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud toorained, mis on ostetud Hiina Rahvavabariigi siseturult, olulise osa - ligikaudu 30 % ostetud toorainest. Tuleb märkida, et suur osa toorainest imporditakse ka seotud äriühingutelt.
Kui vaadata konkreetselt oste sõltumatutelt tarnijatelt, ilmneb, et siseturult on ostetud 56 %. Seega ei tõlgendatud vastupidi väidetule fakte valesti ei asjaomase turumajandusliku kohtlemise võimaldamise korral, suhtlemisel kõnealuse isikuga ega ka konsulteerimisel nõuandekomiteega, mida teavitati kõikidest esitatud vastuväidetest. Seega tuleb väide tagasi lükata.
(14)
Üks äriühing väitis, et otsus, mille alusel keeldutakse turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest, peaks olema individuaalne ja lähtuma äriühingust ning et käesoleval juhul kohaldasid institutsioonid erinevatele tootjatele üldisi, kogu riiki hõlmavaid järeldusi. Selle väitega ei saa nõustuda; institutsioonid on tõepoolest analüüsinud iga valimisse kuuluvat tootjat eraldi. On tõsi, et institutsioonid on kõigi kolme kohta jõudnud samale järeldusele, kuid see on tingitud asjaolust, et neist igaühe otsustusprotsessis on tegemist riigi sekkumisega, nagu on selgitatud ajutises määruses.
(15)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse järeldus, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 21-43.
2. Normaalväärtus
a) Võrdlusriik
(16)
Üks isik väitis, et võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Ameerika Ühendriike. Sellega seoses tuleb märkida, et põhjusi, miks otsustati mitte kasutada USAd võrdlusriigina, on selgitatud üksikasjalikult ajutise määruse põhjendustes 46-48. Kuna isik ei põhjendanud oma väidet ega esitanud täiendavaid põhjusi, mis oleks võinud muuta järeldusi USA kui võimaliku võrdlusriigi kohta, tuleb see väide tagasi lükata.
(17)
Samal ajal tuleb rõhutada, et komisjon tegi jätkuvalt jõupingutusi koostöö saavutamiseks asjakohase võrdlusriigiga. Peale jõupingutuste, millele on viidatud ajutise määruse põhjenduses 47, võttis komisjon ühendust Brasiilia, Kanada, Malaisia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea, Taiwani ja Ukraina tootjatega. Kokku võeti ühendust 46 äriühinguga, kuid koostööd ei saavutatud.
(18)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse esialgne järeldus, et normaalväärtuse aluseks peaksid olema hinnad, mida liidus tegelikult maksti või makstakse samasuguse toote eest ja mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 51.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(19)
Ajutise määruse põhjendustes 49-51 esitatud selgituste kohaselt on normaalväärtuse aluseks hind, mida on liidus tegelikult makstud või makstakse samasuguse toote kõige sarnasema tootetüübi eest, millel oli sama läbimõõt, sama teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud) ning mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
(20)
Isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), on käsitletud allpool põhjendustes 45 ja 46.
(21)
Üks äriühing väitis, et normaalväärtust tuleks arvestada hinna järgi, millega imporditakse roostevabast terasest õõnestorusid EList USAsse või mille alusel impordivad neid liidu tootjad ELi. Väite kohta ei esitatud lisaselgitusi. Äriühing ei esitanud ühtegi põhjendust, miks niisugune arvestamine oleks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks parem kui meetod, mida kasutatakse ajutises määruses. Põhjendatud ei olnud eeskätt seda, miks oleks normaalväärtust sobivam arvestada õõnestorude hinna alusel ning mitte võtta aluseks liidu tootmisharu samasuguse toote hindu.
(22)
Peale selle ei põhjendatud, miks tuleks arvestada ELi eksporti USAsse. See võimalus näib olevat sobimatu eeskätt sellepärast, et kõik koostööd teinud USA tootjad sõltuvad impordi korral oma ELi emaettevõtetest, mida on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 48. Peale selle muudaks USA suured töötlemiskulud, mida on esile toodud ka ajutise määruse põhjenduses 48 ja eeskätt mille tõttu loetakse USAd sobimatuks võrdlusriigiks, väljapakutud meetodi sobimatuks.
(23)
Mis puudutab eksporti USAst ELi, siis seda küsimust on käsitletud konkreetselt ajutise määruse põhjenduses 49. Leiti, et USA ekspordihindu mõjutaksid suured tootmiskulud ning niisuguse ekspordi maht on väga väike.
(24)
Sama äriühing tegi ettepaneku võtta normaalväärtuse arvestamise aluseks tegelikud hinnad, millega liidu toojad impordivad roostevabast terasest õõnestorusid. Kuid liidu tootja, kes impordib õõnestorusid Indiast ELi, millele on viidatud ka kaebuses, ei tee praeguse uurimise raames koostööd. Samuti ei impordi ükski valimisse kuuluv liidu tootja õõnestorusid mitte ühestki ELi mittekuuluvast riigist. Seepärast ei saa väljapakutud meetodit kasutada.
(25)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 49-51 sätestatud normaalväärtuse kindlaksmääramine.
3. Ekspordihind
(26)
Üks isik kordas oma väidet, et õiglase võrdluse tagamiseks tuleks müügikuupäevaks lugeda tellimuse kuupäeva, mitte arve kuupäeva. Väites viidati algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Isikule selgitati 11. märtsi 2011. aasta kuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, et asjaomane säte käsitleb konkreetselt valuuta konverteerimist, st vahetuskurssi, mida kohaldatakse siis, kui hinnavõrdluseks on vaja valuutat konverteerida. Sellest tulenevalt käsitleb viide ostutellimuste kuupäevale valuuta konverteerimist ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse raames ega seostu käibe ja liitu suunatud eksportmüügi mahuga uurimisperioodi ajal.
(27)
Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 52.
4. Võrdlus
(28)
Nagu märgitud eespool esitatud põhjenduses 20, on isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), käsitletud allpool põhjendustes 45 ja 46.
(29)
Üks isik vaidlustas ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlemise meetodi, mille aluseks on kolm konkreetset parameetrit (läbimõõt, teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud)). Isik väitis, et võrdlused oleksid pidanud olema üksikasjalikumad, st võtma arvesse ka muid parameetreid, eriti seina paksust, pikkust ja katseid.
(30)
Komisjoni talitused kogusid tõepoolest andmeid paljude parameetrite, sealhulgas pikkuse, seina paksuse ja katsete kohta.
(31)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määratakse dumpingumarginaal harilikult kindlaks kõikide eksporditehingute kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel nende tehingute kaalutud keskmiste hindadega. Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt peavad dumpingu arvutamise aluseks olema „kõik ühendusse suunatud ekspordi tehingud”, kuid need peavad olema kooskõlas „asjakohaste õiglast võrdlust reguleerivate sätetega”. Äriühing viitas nn toote kontrollnumbrile ja selles sisalduvatele parameetritele. Sellega seoses tuleb märkida, et toote kontrollnumber on vahend, mida kasutatakse uurimises äriühingute esitatud suure hulga väga üksikasjalike andmete struktureerimiseks ja liigitamiseks. Selle abil saab põhjalikumalt analüüsida vaatlusaluse ja samasuguse toote erinevaid omadusi. Võrdluse aluseks olid õiglase võrdluse tagamiseks kõige asjakohasemad omadused.
(32)
Äriühingu väite järel selgitas komisjon kirjas, et toru seina paksus seostati proportsionaalselt toru kaaluga ning seega hõlmas võrdlus seda kaudselt. Muudel omadustel, nagu katsetamine, on võrdlusele väike mõju. Näiteks peaaegu kõigi vaatlusaluste toodetega tuleb teha standardseid katseid.
(33)
Tuleb rõhutada, et vastupidi isiku väidetele ei jätnud komisjon mitte mingisuguseid andmeid arvestamata. See on aga tavapärane, et toote kontrollnumbri teatavad parameetrid avaldavad vähem mõju ning et konkreetsed parameetrid on sobivamad kui teised õiglase võrdluse aluse seisukohalt. Ühtegi toru ei jäetud võrdlusest välja füüsilise erinevuse või mõne muu põhjuse tõttu ega loodud ühtegi uut tootetüüpi. Vastupidi - võrdluses arvestati kõiki müüdud torusid, vaatamata nende läbimõõdule või pikkusele.
(34)
Äriühing väitis veel, et komisjoni kasutatud käsitlusviis takistas tal esitamast taotlust füüsiliste omaduste kohandamise kohta. Väide põhineb taas asjaolul, et komisjon tegi võrdluse kolme ja mitte enama parameetri alusel, ning seda on käsitletud juba ülal põhjenduses 31 ja sellele järgnevates põhjendustes.
(35)
Seoses võrdluse teema menetlusliku küljega, mille seesama isik tõstatas, tuleb märkida, et äriühingul oli täielikult võimalik esitada märkusi tema juhtumi arvutuste kohta. Nende arvutuste kõik üksikasjad avalikustati ajutise määruse avaldamise päeval. Äriühing esitas võrdluses kasutatud parameetrite teema kohta märkused11. juuli 2011. aasta kirjas, milles palus lisaselgitusi. Komisjoni talitused vastasid 19. juulil 2011. Äriühing kordas seejärel oma väiteid 29. juulil 2011. aastal saadetud kirjas. Äriühing ei nõustunud võrdlusalusega ja seega väitis korduvalt, et niisugused parameetrid nagu seina paksus, pikkus ja katsed mõjutavad hinda. Nagu eespool märgitud, tunnistab komisjon, et need parameetrid avaldavad hinnale teatavat mõju. Kuid tema seisukoha järgi oleks asjakohasem, kui arvutuste aluseks oleks kolm kõige olulisemat parameetrit, sest see tagab suurima võimaliku kattumise ning annab samal ajal võimaluse leida kõikide eksporditehingute seast kattuvad müügitehingud.
(36)
Äriühing väitis, et tal ei võimaldatud esitada taotlust kohandamise kohta. See väide tuleb tagasi lükata. Taotlusi oli võimalik esitada kogu menetluse ajal, eriti peale esialgsete järelduste teatavakstegemist, kui äriühing sai teada kõik arvutuste üksikasjad.
(37)
Üks isik väitis, et väiksema läbimõõduga torude tootmise kulude kohaldamine suurema läbimõõduga torude tootmise kuludele ei kajastanud tegelikke kulusid, sest suurema läbimõõduga torude tootmise kulud on oluliselt suuremad. Isik ei pakkunud aga välja muud võimalust ega põhjendanud oma väidet. Arvestades asjaolu, et muud meetodit välja ei pakutud, loetakse kasutatud meetodit kõige mõistlikumaks.
(38)
Üks äriühing väitis, et kohanduste arv (asjaolu, et komisjon kasutas kolme ja mitte enamat parameetrit, ning kvaliteedi tajumise ja kaubandustaseme kohandused) näitab, et liidu tootjate tooted ei ole imporditud Hiina Rahvavabariigi toodetega võrreldavad. Sellega seoses märgitakse, et ainuüksi asjaolu, et institutsioonid teevad kohandusi, on mis tahes dumpinguhinna arvutamise lahutamatu osa. Need kohandused on ette nähtud algmääruses ning seega ei ole põhjust seada kahtluse alla vaatlusaluse ja samasuguse toote võrreldavust. Tegelikult näitab suur kattuvuse määr, et vaatlusalune ja samasugune toode on täielikult võrreldavad.
(39)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54 esitatud järeldused.
5. Dumpingumarginaal
(40)
Üks isik väitis, et niklihinna suure kõikumise tõttu tuleks dumpingumarginaali arvutada kvartalipõhiselt. Sellega seoses tuleb märkida, et praegusel juhul ei võrrelda ekspordihinna ja normaalväärtuse puhul mitte hindu ja kulusid, vaid üksnes kaalutud keskmisi müügihindu (normaalväärtus kehtestati liidu tootmisharu müügihindade alusel). Niklihinna tõus tulenes pealegi hinnatõusust maailmaturul ega olnud seega üksnes Hiina Rahvavabariigiga piirduv nähtus. Niklihinna tõus mõjutas uurimisperioodist kõige rohkem kolme kuu pikkust ajavahemikku, samal ajal kui vaatlusaluse toote müük toimus kogu uurimisperioodi vältel. Sellist tooraine hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Niklihinna tõus peaks mõjutama liidu ja Hiina Rahvavabariigi tootjaid võrdselt, sest nikli hind noteeritakse Londoni metallibörsil. Mis tahes erinevused tuleneksid tooraine hinna moonutustest Hiina Rahvavabariigis ning neid ei tuleks seetõttu arvutamises arvesse võtta. Seega tuleb väide tagasi lükata ning kohandada nõuetekohaselt Hiina Rahvavabariigi aasta keskmiste ekspordihindade ja ELi aasta keskmiste hindade alusel tehtavat võrdlust, et lisada sellesse asjakohane kasumimarginaal. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(41)
Üks Hiina Rahvavabariigi tootja esitas põhjendatud väite, et kohanduste arvutus oli tema individuaalse dumpingu arvutamises ebatäpne. Komisjon nõustus selle väitega ja tegi uue arvutuse, mis andis tulemuseks dumpingumarginaali 83,7 %. Ülejäänud osas kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 55-61 järeldused. Läbivaadatud dumpingumarginaalid on järgmised:
Lõplikud dumpingumarginaalid
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
71,5 %
Kõik teised äriühingud
83,7 %
E. KAHJU
1. Liidu tootmisharu
(42)
Liidu tootmisharu määratluse ja liidu tootjate valimi tüüpilisuse kohta ei ole peale esialgsete järelduste teatavakstegemist saadud uusi märkusi või väiteid. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 62 ja 63.
2. Liidu tarbimine
(43)
Liidu tarbimise kohta ei ole väiteid saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64-66.
3. Import asjaomasest riigist
(44)
Dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja hinna kujunemise kohta ei ole huvitatud isikud väiteid esitanud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67-69.
(45)
Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinna allalöömise arvutamisega soovisid nii Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu lisateavet arvutustes kohaldatud teatavate kohanduste (nagu impordijärgsed kulud, kaubandustase ja tootekvaliteedi tajumine) kindlaksmääramise meetodi kohta. Vastuseks nende taotlusele avalikustas komisjon kohanduste kindlaksmääramise viisi, kuid tagas samal ajal ka konfidentsiaalsuseeskirjadest kinnipidamise.
(46)
Pärast ühe Hiina Rahvavabariigi tootja märkuste esitamist tehti hinna allalöömise arvutuses väike parandus, sest esialgses arvutuses hõlmas kaubataseme kohandus ka osa impordijärgsetest kuludest, mida oli samal ajal arvestatud ka eraldi, kõiki impordijärgseid kulusid käsitlevas kohanduses. Paranduse tagajärjel muutusid allalöömismarginaal ja kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta vt allpool esitatud põhjendusi 82 ja 83) võrreldes esialgse etapiga vähem kui ühe protsendipunkti võrra.
(47)
Ülejäänud osas ja muude märkuste puudumise tõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 ja 71.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(48)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad, et kahjuanalüüsist tuleks teatavad näitajad välja arvata. Nad tõid esile eeskätt seda, et tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid samal määral kui liidu tarbimine, ning väitsid, et seetõttu tuleks nimetatud tegurid jätta olulise kahju analüüsist välja. Samalaadne väide esitati ka liidu müügi suhtes, mis vähenes väidetavalt samuti võrdsel määral tarbimise vähenemisega.
(49)
Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt tuleks kahjuanalüüsis hinnata „kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid”. Mis puudutab lisaks dumpinguhinnaga impordile mis tahes muude niisuguste tegurite mõju, mis võivad samuti tekitada kahju, siis neid on käsitletud peatükis „F. Põhjuslik seos”, eriti mis tahes muude tegurite mõju käsitleva punkti raames (vt allpool põhjendusi 59-69).
(50)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72-89.
5. Järeldus kahju kohta
(51)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90-92.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi ja majanduslanguse mõju
(52)
Mõned isikud kordasid oma esialgses etapis esitatud väiteid, et suurt osa liidu tootmisharu olulisest kahjust tuleks seostada muude teguritega kui dumpinguhinnaga import.
(53)
Sellega seoses väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad peale esialgsete järelduste teatavakstegemist eeskätt seda, et müügimaht ja turuosa ei vähenenud oluliselt mitte Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi, vaid nõudluse languse tõttu majanduskriisi tagajärjel. Nad väitsid veel, et Hiina Rahvavabariigi impordi ja liidu tootmisharu hindade võrreldav langus (vastavalt 9 % ja 8 %) vaatlusaluse perioodi ajal näitas samuti, et liidu tootmisharu hinnad kahanesid pelgalt turunõudluse vähenemise, mitte dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu.
(54)
Esiteks tuleb märkida, et ajutise määruse põhjendustes 103-106 on nenditud, et majanduskriis ja sellest tulenenud nõudluse langus halvendasid liidu tootmisharu olukorda ja võisid seega süvendada liidu tootmisharule tekitatud kahju. See aga ei vähenda Hiina Rahvavabariigi madala, dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju, sest nimetatud impordi osa liidu turul kasvas vaatlusaluse perioodi ajal märkimisväärselt.
(55)
Nagu ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi mõju väheneva nõudluse ajal palju kahjulikum kui kiire majanduskasvuga aastatel. Näib, et Hiina Rahvavabariigi import on löönud liidu hindu alla pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi ajal. Peale selle oli uurimisperioodi ajal hinna allalöömise määr vahemikus 21-32 % ning Hiina Rahvavabariigi import moodustas liidu turuosast 18 %, millest tulenevalt kasvas see vaatlusalusel perioodil oluliselt, st 7,9 protsendipunkti võrra. Seega avaldas Hiina Rahvavabariigi import ilmselgelt hinnasurvet, mis takistas liidu tootmisharul kehtestada kulusid katvaid hindu (rääkimata tulutoovatest hindadest), ning samal ajal ei olnud nimetatud impordi mahu ja turuosa suurenemise tõttu võimalik liidu tootmisharul püüda suurendada tootmismahtu ning parandada tootmisvõimsuse rakendamist ja müüki, eriti tarbekaupade suhtes, mida müüakse peamiselt turustajate kaudu.
(56)
Teiseks moonutaks käesoleval juhul üksnes valitud kahjunäitajate, nagu müügimaht ja turuosa, või ainult müügihinna põhjal järelduste tegemine analüüsi. Näiteks vähenesid müügimaht ja turuosa ning koos nendega muu hulgas oluliselt ka tulusus suurel määral just dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu. Kui käsitleda konkreetselt turuosa küsimust, siis liidu tootmisharu osa vähenes vaatlusaluse perioodi ajal Hiina Rahvavabariigi impordi suurenemise arvelt 3,6 protsendipunkti. Viimaseks, arvestades taas hinna allalöömise määra ja Hiina Rahvavabariigi impordi nii suhtelist kui ka absoluutset kasvu, ei saa järeldada, et liidu tootjate hindade alanemine ei ole seotud dumpinguhinnaga impordi hinnatasemega.
(57)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse tuvastatud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, arvestades, et Hiina Rahvavabariigi import avaldas olulist survet nii liidu tootmisharu mahule kui ka hinnale.
(58)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94-96.
2. Muude tegurite mõju
(59)
Liitu suunatud muude kolmandate riikide impordi mõju kohta väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad, et liidu tootmisharu turuosa kahanemisest 1,0-3,6 protsendipunkti suurust osa tuleks seostada Jaapanist ja Indiast pärit impordiga. Tegelikult kasvas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa nii muudest riikidest pärit impordi kui ka liidu tootmisharu arvelt. Hiina Rahvavabariigi turuosa kasvu 7,9 protsendipunkti võrra võib jagada järgmiselt: 3,6 protsendipunkti võrra suurenes see liidu tootmisharu ja 4,3 protsendipunkti võrra muudest riikidest pärit impordi turuosa arvelt.
(60)
Needsamad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad märkisid, et mõningatest valitud kolmandatest riikidest - eriti Ukrainast, Indiast ja USAst - pärit impordi keskmised hinnad vähenesid samuti oluliselt ning see võis kahjustada liidu tootmisharu. Sellega seoses tuleb siiski märkida, et üldiselt tõusis vaatlusalusel perioodil tegelikult kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiina Rahvavabariigist, pärit impordi keskmine hind 34 % võrra. Nagu ajutise määruse põhjenduses 100 on märgitud, oli USAst pärit impordi hind vaatlusalusel perioodil tunduvalt kõrgem kui hinnad liidu turul. Samas põhjenduses on veel rõhutatud, et Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes, samal ajal kui USA ja India turuosa jäi üldiselt samaks. Sellele vaatamata ei saa nimetatud importi käsitlevate Eurostati andmete põhjal järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import oleks täitnud olulist osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises, ning seega ei muuda see dumpinguhinnaga Hiina Rahvavabariigi impordi ja kahju vahelist kindlakstehtud põhjuslikku seost.
(61)
Kuna muud märkused ajutise määruse põhjendustes 97-102 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.
(62)
Kui käsitleda majanduslanguse mõju, siis põhjusi, miks majanduslangust ei saa pidada põhjusliku seose kõrvaldajaks, on analüüsitud eespool põhjendustes 52-58. Kuna ükski esitatud märkus ei osutanud vastupidisele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103-106 esitatud järeldused.
(63)
Kuna liidu tootmisharu eksporditegevuse suhtes muud märkused ajutise määruse põhjendustes 107 ja 108 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.
(64)
Mitu Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat väitis, et liidu tootmisharu tulususe vähenemises täitis olulist osa ühiku tootmiskulu suurenemine 18 %, millele on osutatud ajutise määruse põhjenduses 109, mitte dumpinguhinnaga import, ning nõudis ühiku kulu suurenemise mõju üksikasjalikumat analüüsi.
(65)
Komisjon uuris seda küsimust ning jõudis järeldusele, et ühiku tootmiskulu suurenemist võib seostada nii tooraine kõrgemast hinnast tulenevate suuremate tootmiskuludega kui ka püsikuludega, nagu otsesed töötajate ja kulumiga seotud kulud, tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud, aga ka tootmise järsu langusega.
(66)
Arvestades, et tooraine hinna kõikumisi arvestatakse suurel määral liidu tootmisharu hinnakujundusmehhanismis - nn sulami lisamaksu mehhanismi järgi on hinnad otseselt seotud kõige tähtsamate toorainete, nagu nikli, molübdeeni ja kroomi noteeritud hindadega -, on selle mõju tulususele tõenäoliselt väike. Muud elemendid, mis käsitlevad ebapiisavat tootmist ja müügimahtu, avaldasid tulususele siiski otsest mõju. Kuna liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht oleksid dumpinguhinnaga impordi puudumisel olnud tunduvalt suuremad, ei saa järeldada, justkui ei põhjustaks mitte dumpinghinnaga import märkimisväärset kahju, vaid ühiku tootmiskulu suurenemine iseenesest, sest see on lahutamatult seotud dumpinguhinnaga impordi suurenenud mahuga.
(67)
Mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad väitsid ka, et kuna liidu tootmisharu ei suutnud vaatamata vähenevale tarbimisele tootmist ümber korraldada, võis see aidata oluliselt kaasa tekkinud kahjule.
(68)
Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et liidu tootmisharu ei pidanud tulema toime mitte ainult väheneva tarbimise mõju kui sellisega, vaid ka dumpinguhinnaga impordi mõjuga väheneva tarbimise perioodil. Sellele vaatamata näitas uurimine, et liidu tootmisharu i) säilitas oma tootmisvõimsuse ootuses, et kriis on ajutine ja majandus elavneb peagi, ning temalt ei saa oodata, et ta kohandaks tootmisvõimsust Hiina Rahvavabariigist pärit erakordselt madala, dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu tõttu, ii) arendas pidevalt oma tootevalikut, keskendudes väärtuslikumatele eriotstarbelistele toodetele, mille puhul ei ole Hiina Rahvavabariigist tuleneva konkurentsi roll nii suur, ning iii) vähendas vaatlusalusel perioodil tööjõudu 8 % ja keskmist tööjõukulu töötaja kohta 2 % (kui neid vähendusi vaadata üksnes kriisi ajal, st alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini, oleksid need vastavalt 19 ja 11 protsendipunkti). Kõik need asjaolud näitavad, et liidu tootmisharu võttis aktiivselt meetmeid, kui püüdis reageerida tekkinud kahjust tulenevale halvale mõjule. Eespool nimetatud toimingutest aga ei piisanud selleks, et tasakaalustada väikese nõudluse perioodil dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju.
(69)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 109 ja 110.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(70)
Mitte ühegi huvitatud isikute esitatud väite põhjal ei ilmne, et peale Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi oleks muude tegurite mõju selline, mis kaotaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
(71)
Seetõttu kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused, mis on kokku võetud selle põhjendustes 111-113.
G. LIIDU HUVID
(72)
Pidades silmas isikute märkusi, jätkas komisjon liidu huve käsitlevat analüüsi.
1. Liidu tootmisharu huvid
(73)
Liidu tootmisharu huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 116-120 esitatud järeldused.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(74)
Kuna muud märkused selle punkti kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121-123.
3. Kasutajate huvid
(75)
Peale esialgsete meetmete rakendamist esitas üks kasutajast äriühing märkuse liidu huvide kohta. Kasutaja väitis, et dumpinguvastased meetmed avaldavad äriühingule suurt mõju. Ta märkis, et roostevabast terasest torud on otsustava tähtsusega elemendiks mitme tootmisahela järgmise etapi toote, sealhulgas kasutaja toodetud toote (st soojusvahetite) jaoks, ning et teiseks probleemiks on tarnekindlus, kui arvestada viivitusi, mida äriühing on kogenud seoses liidu tootjate teatavate tarnetega.
(76)
Arvestades aga asjaolu, et nimetatud kasutaja ostab Hiina Rahvavabariigist roostevabast terasest torudest üksnes 5 %, näib võimalik mõju sellele äriühingule olevat nii kulude kui ka tarnekindluse poolest väike.
(77)
Kui käsitleda väidetavat mõju kuludele, siis äriühing ei esitanud väite tõestuseks tegelikke andmeid. Peale selle tuletatakse meelde, et nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 124 ja 125, leiti, et mõju ainsa koostööd tegeva kasutaja nii kogu äriühingu kui ka roostevabast terasest torusid kasutava üksuse kuludele on väike.
(78)
Seoses kasutaja viidatud tarnekindlusega tuleb meelde tuletada, et peale Hiina Rahvavabariigi jätkab palju kolmandaid riike roostevabast terasest torude importimist liitu. Kuna liidu tootmisharu on ka edaspidi nimetatud toote tähtsaim tarnija, on nende püsimajäämine sisulise tähtsusega ka kasutaja sektori jaoks.
(79)
Ehkki esialgses etapis kaaluti ka seda, kas dumpinguvastased meetmed võivad avaldada suuremat mõju nendele kasutajatele, kes kasutavad oma tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks suures koguses Hiina Rahvavabariigist imporditud roostevabast terasest torusid (vt ajutise määruse põhjendus 126), siis kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist põhjendatud väiteid ega uut teavet ei esitatud, võib järeldada, et oluline kasu, mida liidu tootmisharu saab dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, näib kaaluvat üles niisugustele kasutajatele tõenäoliselt avalduva halva mõju. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 124-130 esitatud kasutajate huve käsitlevad järeldused.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(80)
Eespool esitatut arvesse võttes tehakse lõplik järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamata jätmist. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131 ja 132 esitatud järeldused.
H. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(81)
Kaebuse esitajad väitsid, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % suurune sihtkasum on ülemäära väike, ning kordasid seisukohta, et kuna asjaomane tootmisharu on kapitalimahukas ning vajab pidevalt tehnilisi täiendusi ja uuendamist ning sellest tulenevalt ka investeeringuid, siis oleks 12-protsendilise taseme kehtestamine põhjendatud. Kaebuse esitajad väitsid, et niisugune tulususe tase on vajalik selleks, et saada kapitalilt piisavat kasumit ja et oleks võimalik teha nimetatud investeeringuid. Seda väidet ei põhjendatud aga veenvalt tegelike arvudega. Seetõttu järeldati, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % kasumimarginaal jääb kehtima.
(82)
Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisega nenditi juba eespool põhjenduses 45, et väike parandus, mis käsitles hinna allalöömise arvutamist mõjutanud kaubandustaseme kohandamist, tehti ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamises.
(83)
Eespool nimetatud muudatuse tõttu muudeti veidi kahju kõrvaldamist võimaldavat taset. Seega on kahju kõrvaldamist võimaldav tase vahemikus 48,3-71,9 %, nagu näidatud allpool esitatud tabelis.
Äriühing/äriühingud
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
56,9 %
Kõik teised äriühingud
71,9 %
(84)
Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja väitis, et majanduskriisi tekitatud kahju tõttu peaks kahjumarginaal põhinema hinna allalöömisel, mitte alla turuhinna müügil, sest seda meetodit on järgitud paljudes dumpinguvastastes menetlustes (4). Kõikide juhtumite puhul, millele eksportiv tootja viitas, olid selleks tootmisharust või majandussektorist lähtuvad konkreetsed põhjused (nagu monopoli loomise oht, liidu tootmisharu võimsuse oluline suurenemine väljakujunenud turul, tootmisharu kasumi pikaajaline puudumine üleilmsel tasandil), mille tõttu oli selle konkreetse meetodi kohaldamine põhjendatud. Käesoleva uurimise puhul see nii ei ole, sest majanduskriis mõjutas üleilmset majandust kui niisugust ning seetõttu ei saa seda pidada roostevabast terasest õmblusteta torude tootmise haru jaoks eriomaseks.
2. Lõplikud meetmed
(85)
Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 vaatlusaluse toote kohta kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Kuna käesoleva juhtumi puhul on kahju kõrvaldamise tase madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamise tasemel.
(86)
Eespool kirjeldatule tuginedes on dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:
Äriühing/äriühingud
Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
56,9 %
Kõik teised äriühingud
71,9 %
(87)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(88)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(89)
Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.
(90)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(91)
Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(92)
Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi.
(93)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
(94)
Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; seda artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.
3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(95)
Arvestades kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset (käesoleva määrusega kehtestati lõplik tollimaks, mis on suurem kui ajutise määrusega kehtestatud esialgne tollimaks), leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing/äriühingud
Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
TARICi lisakood
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
I lisas loetletud äriühingud
56,9 %
Kõik teised äriühingud
71,9 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi eest määruse (EL) nr 627/2011 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et
-
ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;
-
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;
-
ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,
siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 56,9 %.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Genf, 14. detsember 2011