NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 211/2011
ze dne 16. února 2011
o občanské iniciativě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 24 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a dále zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. Tento postup skýtá občanům možnost obrátit se přímo na Komisi a vyzvat ji, aby předložila návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, podobnou právu svěřenému Evropskému parlamentu článkem 225 Smlouvy o fungování EU a Radě článkem 241 Smlouvy o fungováni EU.
(2)
Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. Měly by zajistit přiměřenou rovnováhu mezi právy a povinnostmi.
(3)
Měly by rovněž zajistit, aby pro občany Unie platily podobné podmínky pro podporu občanské iniciativy bez ohledu na to, z kterého členského státu pocházejí.
(4)
Komise by měla také poskytovat občanům na požádání informace a neformální rady k občanským iniciativám, zejména pokud jde o kritéria registrace.
(5)
Je třeba stanovit minimální počet členských států, z nichž musí občané pocházet. Aby se zajistilo, že občanská iniciativa bude odrážet zájem Unie a současně že používání tohoto nástroje bude i nadále jednoduché, měl by být tento počet stanoven na čtvrtinu členských států.
(6)
Za tímto účelem je rovněž vhodné stanovit minimální počet podepsaných osob pocházejících z každého z těchto členských států. Aby se občanům pro podporu občanské iniciativy zajistily podobné podmínky, měl by být tento minimální počet sestupným způsobem poměrný. Pro větší jasnost by měl být tento minimální počet pro každý členský stát stanoven v příloze k tomuto nařízení. Minimální počet podepsaných osob vyžadovaný v každém členském státě by se měl rovnat počtu členů Evropského parlamentu volených v daném státě vynásobenému 750. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
(7)
Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu občanské iniciativy. Tato hranice by měla být stanovena jako věk, kdy mají občané právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
(8)
Aby bylo možno občanskou iniciativu úspěšně uplatnit, je nutné, aby měla alespoň minimální organizovanou strukturu. Měla by mít podobu výboru občanů složeného z fyzických osob (organizátorů) pocházejících nejméně ze sedmi různých členských států, aby se podpořilo zformulování a reflexe témat celoevropského dosahu. V zájmu transparentnosti a plynulé a účinné komunikace by výbor občanů měl jmenovat zástupce, kteří budou během celého procesu prostředníky mezi ním a orgány Unie.
(9)
Subjekty, zejména organizace, které podle Smluv přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie, by měly mít možnost podpořit občanskou iniciativu, pokud tak činí plně transparentním způsobem.
(10)
Aby se zajistila soudržnost a transparentnost v souvislosti s navrhovanými občanskými iniciativami a aby se zamezilo situaci, kdy jsou podpisy sbírány na podporu návrhu občanské iniciativy, který není v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, měla by být povinná registrace těchto iniciativ na internetové stránce, kterou Komise zpřístupní, před shromážděním potřebného počtu prohlášení o podpoře od občanů. Veškeré návrhy občanských iniciativ, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, by měly být Komisí zaregistrovány. Komise by měla provádět registraci v souladu s obecnými zásadami řádné správy.
(11)
Jakmile je návrh občanské iniciativy zaregistrován, mohou organizátoři sbírat prohlášení o podpoře od občanů.
(12)
Je vhodné k tomuto nařízení přiložit formulář prohlášení o podpoře uvádějící údaje, které jsou nezbytné pro ověření členskými státy. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s ohledem na informace, které jí poskytnou členské státy.
(13)
S řádným ohledem na zásadu, že osobní údaje musí být přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány, se poskytování osobních údajů, včetně případně osobních identifikačních čísel nebo čísel osobních dokladů, osobami, které podepsaly navrhovanou občanskou iniciativu, vyžaduje do té míry, v níž je to nezbytné k ověření prohlášení o podpoře členskými státy v souladu s vnitrostátním právem a praxí.
(14)
Aby bylo možno účinně využít moderní technologie jako nástroje participativní demokracie, je vhodné stanovit, že se prohlášení o podpoře sbírají v elektronické i v listinné podobě. Online systémy sběru by měly mít odpovídající bezpečnostní prvky, aby se mimo jiné zajistilo, že údaje jsou bezpečně shromažďovány a ukládány. Za tímto účelem by Komise měla stanovit pro online systémy sběru podrobné technické specifikace.
(15)
Je vhodné, aby členské státy ověřovaly soulad online systémů sběru s požadavky tohoto nařízení před sběrem prohlášení o podpoře.
(16)
Komise by měla zpřístupnit software s otevřeným zdrojovým kódem, který bude obsahovat příslušné technické a bezpečnostní prvky nezbytné k tomu, aby online systémy sběru byly v souladu s tímto nařízením.
(17)
Je vhodné zajistit, aby prohlášení o podpoře občanské iniciativy byla shromažďována během určité doby. Aby se zajistilo, že navrhované občanské iniciativy zůstanou relevantní a současně se vzala v úvahu složitost sběru prohlášení o podpoře uvnitř Unie, neměla by tato doba být delší než dvanáct měsíců ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
(18)
Je vhodné stanovit, že obdrží-li občanská iniciativa potřebný počet prohlášení o podpoře, měl by každý členský stát nést odpovědnost za ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře sebraných od podepsaných osob pocházejících z tohoto členského státu. Vzhledem k nutnosti omezit jejich administrativní zátěž by členské státy měly ve lhůtě tří měsíců od obdržení žádosti o potvrzení provést tato ověření na základě vhodných kontrol, které mohou být prováděny na náhodně vybraném vzorku, a měly by vystavit dokument potvrzující počet platných obdržených prohlášení o podpoře.
(19)
Před předložením občanské iniciativy Komisi by organizátoři měli zajistit splnění všech příslušných podmínek stanovených v tomto nařízení.
(20)
Komise by měla občanskou iniciativu přezkoumat a předložit odděleně své právní a politické závěry. Měla by rovněž ve lhůtě tří měsíců uvést opatření, která zamýšlí podniknout v reakci na tuto iniciativu. Aby Komise prokázala, že občanská iniciativa podpořená nejméně jedním milionem občanů Unie a její případné pokračování jsou zkoumány pečlivě, měla by jednoznačně, srozumitelně a podrobně uvést důvody pro svá zamýšlená opatření a obdobně by měla uvést důvody i v případě, že nemá v úmyslu učinit žádná opatření. Pokud Komise obdržela občanskou iniciativu podpořenou požadovaným počtem podepsaných osob, která splňuje ostatní požadavky tohoto nařízení, mělo by se jejím organizátorům umožnit představit ji na veřejném slyšení na úrovni Unie.
(21)
Na zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). V tomto ohledu je v zájmu právní jistoty vhodné vyjasnit, že organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členských států jsou správci údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, a stanovit maximální období, během nějž lze osobní údaje shromážděné za účelem občanské iniciativy uchovávat. Ve své funkci správců údajů mají organizátoři přijmout všechna příslušná opatření, aby splnili povinnosti uložené směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněností zpracování osobních údajů, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům stejně jako dosáhnout jejich opravy a vymazání.
(22)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahují ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Organizátoři občanské iniciativy by měli v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby se na organizátory vztahovaly náležité sankce za porušení tohoto nařízení.
(23)
Na zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
(24)
S cílem řešit budoucí potřeby přizpůsobení by Komise měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny příloh tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(25)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článkem 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(27)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a zaujal stanovisko (7),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví postupy a podmínky požadované pro občanskou iniciativu podle článku 11 Smlouvy o EU a článku 24 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„občanskou iniciativou“ iniciativa předložená Komisi v souladu s tímto nařízením, která Komisi vyzývá, aby v rámci svých pravomocí předložila vhodný návrh k otázkám, k nimž je podle mínění občanů nezbytné přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, a kterou podpořil nejméně jeden milion způsobilých podepsaných osob pocházejících alespoň z jedné čtvrtiny všech členských států;
2.
„podepsanými osobami“ občané Unie, kteří podpořili danou občanskou iniciativu tím, že vyplnili formulář prohlášení o podpoře této iniciativy;
3.
„organizátory“ fyzické osoby tvořící výbor občanů odpovědný za přípravu občanské iniciativy a její předložení Komisi.
Článek 3
Požadavky na organizátory a na podepsané osoby
1. Organizátoři musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
2. Organizátoři ustaví výbor občanů složený alespoň ze sedmi osob, které mají bydliště nejméně v sedmi různých členských státech.
Organizátoři jmenují jednoho zástupce a jednoho náhradníka (dále jen „kontaktní osoby“), kteří jsou v průběhu celého postupu prostředníky mezi výborem občanů a orgány Unie a kteří jsou oprávněni hovořit a jednat jménem výboru občanů.
Organizátoři, kteří jsou členy Evropského parlamentu, se nezapočítávají se do minimálního požadovaného počtu členů výboru občanů.
Za účelem registrace navrhovaných občanských iniciativ v souladu s článkem 4 bere Komise v úvahu pouze informace týkající se sedmi členů výboru občanů, kterých je zapotřebí pro splnění požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a v tomto odstavci.
3. Komise může organizátory požádat, aby vhodným způsobem prokázali, že požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 jsou splněny.
4. Aby byly podepsané osoby způsobilé k podpoře navrhované občanské iniciativy, musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
Článek 4
Registrace navrhované občanské iniciativy
1. Před zahájením sběru prohlášení o podpoře navrhované občanské iniciativy od podepsaných osob zaregistrují organizátoři iniciativu u Komise a poskytnou informace uvedené v příloze II, zejména o předmětu a cílech navrhované občanské iniciativy.
Uvedené informace se poskytují v jednom z úředních jazyků Unie v online registru, který Komise pro tento účel zpřístupní (dále jen „registr“).
Organizátoři poskytují registru a případně na svých internetových stránkách pravidelně aktualizované informace o zdrojích podpory a finančních prostředků navrhované občanské iniciativy.
Po potvrzení registrace v souladu s odstavcem 2 mohou organizátoři navrhovanou občanskou iniciativu předložit v dalších úředních jazycích Unie za účelem zahrnutí do registru. Za překlad navrhované občanské iniciativy do dalších úředních jazyků Unie odpovídají organizátoři.
Komise zřídí kontaktní místo pro poskytování informací a pomoci.
2. Do dvou měsíců od obdržení informací uvedených v příloze II Komise zaregistruje navrhovanou občanskou iniciativu pod individuálním registračním číslem a zašle organizátorům potvrzení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2;
b)
navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv;
c)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní a
d)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU.
3. Komise odmítne registraci, pokud podmínky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny.
Pokud Komise navrhovanou občanskou iniciativu odmítne zaregistrovat, vyrozumí organizátory o důvodech tohoto odmítnutí a o veškerých možných soudních i mimosoudních opravných prostředcích, které mají k dispozici.
4. Zaregistrovaná navrhovaná občanská iniciativa se zveřejní v registru. Subjekty údajů jsou oprávněny, aniž jsou dotčena jejich práva podle nařízení (ES) č. 45/2001, požadovat odstranění svých osobních údajů z registru po uplynutí doby dvou let ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
5. Organizátoři mohou zaregistrovanou navrhovanou občanskou iniciativu stáhnout kdykoli před tím, než předloží prohlášení o podpoře v souladu s článkem 8. V takovém případě se tato skutečnost zaznamená v registru.
Článek 5
Postupy a podmínky pro sběr prohlášení o podpoře
1. Organizátoři odpovídají za sběr prohlášení o podpoře od podepsaných osob pro navrhovanou občanskou iniciativu, která byla zaregistrována podle článku 4.
Ke sběru prohlášení o podpoře lze použít pouze formulář odpovídající vzorům uvedeným v příloze III a vypracovaný v jednom z jazykových znění uvedených v registru pro tuto navrhovanou občanskou iniciativu. Organizátoři vyplní formuláře uvedené v příloze III před zahájením sběru prohlášení o podpoře od podepsaných osob. Informace uvedené ve formulářích musí být stejné jako informace obsažené v registru.
2. Organizátoři mohou sbírat prohlášení o podpoře v listinné nebo v elektronické podobě. Pokud se prohlášení o podpoře sbírají online, použije se článek 6.
Pro účely tohoto nařízení se s prohlášeními o podpoře, která byla podepsána elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (8), nakládá stejným způsobem jako s prohlášeními o podpoře v listinné podobě.
3. Podepsané osoby musí vyplnit formuláře prohlášení o podpoře, které jim poskytli organizátoři. Vyplňují pouze osobní údaje, které jsou požadovány pro účely ověřování členskými státy, jak jsou stanoveny v příloze III.
Podepsané osoby mohou podpořit danou navrhovanou občanskou iniciativu pouze jednou.
4. Členské státy sdělí Komisi veškeré změny informací obsažených v příloze III. S ohledem na tyto změny může Komise přijmout změny přílohy III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
5. Všechna prohlášení o podpoře se sbírají po dni registrace navrhované občanské iniciativy po dobu, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Na konci této doby se v registru uvede, že lhůta uplynula a případně že nebyl shromážděn potřebný počet prohlášení o podpoře.
Článek 6
Online systémy sběru
1. V případě online sběru prohlášení o podpoře se údaje získané prostřednictvím online systémů sběru uchovávají na území členského státu.
Online systém sběru musí být v souladu s odstavcem 3 potvrzen v tom členském státě, v němž budou údaje shromážděné prostřednictvím online systému sběru uchovávány. Organizátoři mohou použít jeden online systém sběru pro sběr prohlášení o podpoře prováděný v několika nebo ve všech členských státech.
Pro účely online sběru lze vzory formuláře prohlášení o podpoře upravit.
2. Organizátoři zajistí, aby byl online systém sběru používaný pro sběr prohlášení o podpoře v souladu s odstavcem 4.
Před zahájením sběru prohlášení o podpoře organizátoři požádají příslušný orgán daného členského státu, aby potvrdil, že online systém sběru používaný za tímto účelem je v souladu s odstavcem 4.
Organizátoři mohou sběr prohlášení o podpoře prostřednictvím online systému sběru zahájit až poté, co obdrží potvrzení uvedené v odstavci 3. Kopii tohoto potvrzení organizátoři zveřejní na internetových stránkách používaných pro online systém sběru.
Do 1. ledna 2012 Komise zřídí a poté udržuje software s otevřeným zdrojovým kódem, který obsahuje vhodné technické a bezpečnostní prvky nezbytné pro dosažení souladu s ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se online systémů sběru. Tento software je poskytován zdarma.
3. Pokud je online systém sběru v souladu s odstavcem 4, vydá za tímto účelem příslušný oprávněný orgán do jednoho měsíce potvrzení podle vzoru uvedeného v příloze IV.
Členské státy uznávají potvrzení vydaná příslušnými orgány jiných členských států.
4. Online systémy sběru musí mít odpovídající bezpečnostní a technické prvky, aby se zajistilo, že:
a)
formulář prohlášení o podpoře mohou online předložit pouze fyzické osoby;
b)
údaje poskytnuté online jsou bezpečně shromažďovány a ukládány, aby se mimo jiné zajistilo, že je nelze měnit nebo používat za jiným účelem, než je vyjádření podpory dané občanské iniciativě, a aby byly osobní údaje chráněny proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu;
c)
systém může vytvářet prohlášení o podpoře v podobě, která odpovídá vzorům stanoveným v příloze III, aby členské státy mohly provést ověření v souladu s čl. 8 odst. 2.
5. Do 1. ledna 2012 přijme Komise regulativním postupem podle čl. 20 odst. 2 technické specifikace pro provedení odstavce 4.
Článek 7
Minimální počet podepsaných osob na členský stát
1. Osoby, které podepsaly občanskou iniciativu, musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států.
2. V okamžiku registrace navrhované občanské iniciativy musí nejméně v jedné čtvrtině členských států počet podepsaných osob dosáhnout alespoň minimálního počtu občanů stanoveného v příloze I. Tyto minimální počty odpovídají počtu členů Evropského parlamentu volených v každém členském státě, vynásobenému 750.
3. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19 vhodné úpravy přílohy I tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
4. Podepsané osoby jsou považovány za osoby pocházející z členského státu, jenž je v souladu s čl. 8 odst. 1 druhým pododstavcem odpovědný za ověření jejich prohlášení o podpoře.
Článek 8
Ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře členskými státy
1. Po shromáždění potřebného počtu prohlášení o podpoře od podepsaných osob v souladu s články 5 a 7 předloží organizátoři prohlášení o podpoře v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům uvedeným v článku 15 k ověření a potvrzení. Pro tento účel použijí organizátoři formulář obsažený v příloze V a odděleně uvedou prohlášení o podpoře shromážděná v listinné podobě, prohlášení o podpoře podepsaná elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu a prohlášení o podpoře shromážděná prostřednictvím online systému sběru.
Organizátoři předloží prohlášení o podpoře příslušnému členskému státu takto:
a)
členskému státu, v němž má podepsaná osoba bydliště nebo jehož je státním příslušníkem, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 1, nebo
b)
členskému státu, který vydal osobní identifikační číslo nebo osobní doklad uvedený v prohlášení o podpoře, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 2.
2. Ve lhůtě nejvýše tří měsíců od obdržení žádosti ověří příslušné orgány předložená prohlášení o podpoře pomocí vhodných kontrol, v souladu s vnitrostátním právem a případně zvyklostmi. Na tomto základě vystaví organizátorům potvrzení podle vzoru obsaženého v příloze VI, v němž potvrdí počet platných prohlášení o podpoře pro dotyčný členský stát.
Pro účely ověřování prohlášení o podpoře není nutné prokazovat pravost podpisu.
3. Potvrzení uvedené v odstavci 2 se vydává zdarma.
Článek 9
Předložení občanské iniciativy Komisi
Po získání potvrzení uvedených v čl. 8 odst. 2, a pokud byly splněny všechny příslušné postupy a podmínky stanovené v tomto nařízení, mohou organizátoři občanskou iniciativu spolu s informacemi o veškeré podpoře a finančních prostředcích, které ve prospěch iniciativy obdrželi, předložit Komisi. Tyto informace se zveřejňují v registru.
Mezní výše podpory a finančních prostředků z jakýchkoli zdrojů, při jejímž překročení je třeba poskytnout informace, je totožná s hranicí stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (9).
Pro účely tohoto článku použijí organizátoři formulář obsažený v příloze VII a vyplněný formulář předloží spolu s listinnými nebo elektronickými kopiemi potvrzení stanovených v čl. 8 odst. 2.
Článek 10
Postup posouzení občanské iniciativy Komisí
1. Když Komise obdrží občanskou iniciativu v souladu s článkem 9:
a)
bezodkladně ji zveřejní v registru;
b)
přijme organizátory na patřičné úrovni a dá jim příležitost, aby podrobně vysvětlili problematiku příslušné občanské iniciativy;
c)
do tří měsíců vydá sdělení obsahující její právní a politické závěry ohledně této iniciativy, případná opatření, která zamýšlí učinit, a odůvodnění, proč tato opatření hodlá či nehodlá učinit.
2. Sdělení uvedené v odst. 1 písm. c) se oznámí organizátorům občanské iniciativy, Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
Článek 11
Veřejné slyšení
Pokud jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 1 písm. a) a b), je organizátorům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. c) poskytnuta možnost představit občanskou iniciativu na veřejném slyšení. Komise a Evropský parlament zajistí pořádání tohoto slyšení v Evropském parlamentu, popřípadě společně s dalšími orgány a institucemi Unie, které se jej budou chtít zúčastnit, a zastoupení Komise na odpovídající úrovni.
Článek 12
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dodržují organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členského států směrnici 95/46/ES a vnitrostátní předpisy přijaté na jejím základě.
2. Pro účely zpracovávání osobních údajů se organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány určené podle čl. 15 odst. 2 považují za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
3. Organizátoři zajistí, aby osobní údaje shromážděné pro danou občanskou iniciativu nebyly použity k jiným účelům než k vyjádření jejich podpory této iniciativě, a zničí všechna obdržená prohlášení o podpoře této občanské iniciativy a veškeré jejich kopie do jednoho měsíce po předložení této iniciativy Komisi podle článku 9, nebo do 18 měsíců po dni registrace navrhované občanské iniciativy, podle toho, co nastane dříve.
4. Příslušný orgán použije osobní údaje, které pro danou občanskou iniciativu obdrží, pouze pro účely ověření prohlášení o podpoře v souladu s čl. 8 odst. 2 a zničí všechna prohlášení o podpoře a jejich kopie do jednoho měsíce po vydání potvrzení uvedeného ve zmíněném článku.
5. Prohlášení o podpoře dané občanské iniciativy a jejich kopie mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 3 a 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k navrhované občanské iniciativě. Organizátoři a příslušný orgán zničí veškerá prohlášení o podpoře a jejich kopie nejpozději týden po ukončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí.
6. Organizátoři provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
Článek 13
Odpovědnost
Organizátoři v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídají za škody, jež způsobí při organizování občanské iniciativy.
Článek 14
Sankce
1. Členské státy zajistí, aby se na organizátory vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení, a zejména za:
a)
nepravdivá prohlášení organizátorů;
b)
podvodné používání údajů.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 15
Příslušné orgány v členských státech
1. Pro účely provedení čl. 6 odst. 3 členské státy určí orgány příslušné pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
2. Pro účely provedení čl. 8 odst. 2 každý členský stát určí jeden orgán příslušný pro koordinaci procesu ověřování prohlášení o podpoře a pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
3. Do 1. března 2012 sdělí členské státy Komisi názvy a adresy příslušných orgánů.
4. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní.
Článek 16
Změna příloh
Komise může v oblasti působnosti příslušných ustanovení tohoto nařízení přijmout změny jeho příloh prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 18 a 19.
Článek 18
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 20
Výbor
1. Pro účely provádění čl. 6 odst. 5 je Komisi nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 21
Oznámení vnitrostátních předpisů
Každý členský stát oznámí Komisi konkrétní předpisy, které přijme k provedení tohoto nařízení.
Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 22
Přezkum
Do 1. dubna 2015 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. února 2011.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 211/2011,
16. veebruar 2011,
kodanikualgatuse kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 24 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) on tugevdatud liidu kodanikuühiskonda ja tõhustatud liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. See kord võimaldab kodanikel pöörduda otse komisjoni poole taotlusega, milles komisjoni kutsutakse üles esitama liidu õigusakti ettepanek aluslepingute rakendamiseks, ja annab neile sarnase õiguse, nagu on Euroopa Parlamendil Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 225 ja nõukogul ELi toimimise lepingu artikli 241 alusel.
(2)
Kodanikualgatuse kord ja tingimused peaksid olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. Need peaksid õigusi ja kohustusi täpselt tasakaalus hoidma.
(3)
Nimetatud korra ja tingimustega tuleks tagada, et kodanikualgatuses osalemiseks kohaldatakse liidu kodanike suhtes samalaadseid tingimusi sõltumata sellest, millisest liikmesriigist nad pärinevad.
(4)
Taotluse korral peaks komisjon andma kodanikele teavet ja mitteametlikku nõu kodanikualgatuste kohta, eelkõige registreerimise kriteeriumide küsimuses.
(5)
On vaja sätestada miinimumarv liikmesriike, millest kodanikualgatuses osalevad kodanikud peavad pärinema. Selleks et tagada, et kodanikualgatus esindab liidu huve, tagades samas, et seda vahendit oleks lihtne kasutada, peaks algatuses osalema kodanikke vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest.
(6)
Sel eesmärgil on asjakohane kehtestada ka igast sellisest liikmesriigist pärinevate allakirjutanute miinimumarv. Selleks et tagada kodanikele kodanikualgatuses osalemiseks samalaadsed tingimused, peaksid kõnealused miinimumarvud olema kahanevalt proportsionaalsed. Selguse huvides tuleks need miinimumarvud liikmesriigiti kindlaks määrata käesoleva määruse lisas. Igast liikmesriigist pärit allakirjutanute miinimumarvu arvutamiseks tuleks igast liikmesriigist pärit Euroopa Parlamendi liikmete arv korrutada kordajaga 750. Komisjonile tuleks anda volitused selle lisa muutmiseks, et kajastada mis tahes muudatusi Euroopa Parlamendi koosseisus.
(7)
On asjakohane määrata kindlaks kodanikualgatuses osalemiseks vajalik vanuse alampiir. Alampiiriks tuleks sätestada Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslik vanus.
(8)
Kodanikualgatuse tõhusaks läbiviimiseks on vaja vähemalt minimaalsel tasemel organiseeritud struktuuri. Selleks peaks olema kodanike komitee, mis koosneb füüsilistest isikutest (korraldajad), kes pärinevad vähemalt seitsmest eri liikmesriigist, et edendada kogu Euroopat puudutavate küsimuste tõstatamist ja soodustada nende teemal mõttevahetusi. Läbipaistvuse ning sujuva ja tõhusa teabevahetuse kindlustamiseks peaks kodanike komitee määrama esindajad, kes on kogu protsessi vältel kontaktisikud kodanike komitee ja liidu institutsioonide vahelisel suhtlemisel.
(9)
Üksustel, eelkõige organisatsioonidel, kes aluslepingute kohaselt aitavad kaasa poliitilise teadlikkuse kujundamisele Euroopas ja väljendavad liidu kodanike tahet, peaks olema võimalik kodanikualgatusi edendada, kui nad teevad seda täiesti läbipaistvalt.
(10)
Selleks et tagada kavandatud kodanikualgatuse sidusus ja läbipaistvus ning vältida olukorda, kus allkirju kogutakse kavandatud kodanikualgatusele, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele, peaks olema kohustuslik registreerida selline algatus komisjoni loodud veebisaidil enne, kui kodanikelt hakatakse koguma vajalikke toetusavaldusi. Komisjon peaks registreerima kõik kavandatud kodanikualgatused, mis vastavad käesoleva määruse tingimustele. Komisjon peaks registreerimist korraldama kooskõlas hea halduse üldpõhimõtetega.
(11)
Kui kavandatud kodanikualgatus on registreeritud, võivad korraldajad koguda kodanike toetusavaldusi.
(12)
Käesoleva määruse lisas on asjakohane esitada toetusavalduse vorm, milles täpsustatakse andmed, mida nõutakse liikmesriikide tehtavaks kontrolliks. Komisjonile tuleks anda volitused selle lisa muutmiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290, võttes arvesse talle liikmesriikide poolt saadetud teavet.
(13)
Täites põhimõtet, et isikuandmed peavad olema seda otstarvet silmas pidades, mille jaoks neid kogutakse, piisavad, asjakohased ja mitte liigsed, peavad kavandatud kodanikualgatusele allakirjutanud esitama oma isikuandmed, sealhulgas vajaduse korral isikukoodi või isikut tõendava dokumendi numbri, kuna see võib olla vajalik toetusavalduse kontrollimiseks liikmesriigi poolt vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.
(14)
Selleks et kasutada nüüdisaegset tehnoloogiat tõhusalt osalusdemokraatia vahendina, on asjakohane sätestada, et toetusavaldusi kogutakse nii elektrooniliselt kui ka paberkandjal. Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid peaksid olema varustatud asjakohaste turvaelementidega, et tagada muu hulgas andmete turvaline kogumine ja säilitamine. Sel eesmärgil peaks komisjon kehtestama veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid.
(15)
On asjakohane, et liikmesriigid kontrolliksid enne toetusavalduste kogumist veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(16)
Komisjon peaks tegema kättesaadavaks avatud lähtekoodiga tarkvara, millel on vajalikud tehnilised ja turvaelemendid käesolevas määruses veebipõhiseid toetusavalduste kogumise süsteeme käsitlevate sätete täitmiseks.
(17)
On asjakohane tagada, et kodanikualgatusele antavaid toetusavaldusi kogutakse teatava tähtaja jooksul. Selleks et tagada, et kodanikualgatuse ettepanek ei minetaks oma asjakohasust, arvestades samal ajal seda, kui keeruline on koguda toetusavaldusi kogu liidus, ei tohiks selline tähtaeg olla pikem kui 12 kuud alates kavandatud kodanikualgatuse registreerimise kuupäevast.
(18)
On asjakohane sätestada, et kui allakirjutanutelt on kodanikualgatusele kogutud vajalik arv toetusavaldusi, peaks iga liikmesriik vastutama sellest liikmesriigist pärinevate allakirjutanute toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise eest. Arvestades vajadust piirata liikmesriikide halduskoormust, peaksid nad sellise kontrolli tegema asjakohasel viisil, mis võib põhineda juhuvalimil, kolme kuu jooksul alates tõendamise taotluse saamisest ja andma dokumendi, millega kinnitatakse kehtivate toetusavalduste arvu.
(19)
Kodanikualgatuse korraldajad peaksid enne kodanikualgatuse esitamist komisjonile tagama, et kõik käesolevas määruses sätestatud asjakohased tingimused on täidetud.
(20)
Komisjon peaks kodanikualgatuse läbi vaatama ning esitama eraldi oma õiguslikud ja poliitilised järeldused. Samuti peaks ta kolme kuu jooksul kehtestama meetme, mida ta kavatseb selle suhtes võtta. Selleks et näidata, et kodanikualgatust toetab vähemalt miljon liidu kodanikku ja selle võimalikke järelmeetmeid on põhjalikult kaalutud, peaks komisjon selgitama selgelt, arusaadavalt ja üksikasjalikult oma kavandatava meetme põhjusi ning ka põhjendama, kui ta ei kavatse meetmeid võtta. Kui komisjon on saanud kodanikualgatuse, mida toetab vajalik arv allakirjutanuid ja mis vastab muudele käesoleva määruse nõuetele, on korraldajatel õigus esitada see algatus liidu tasandi avalikul kuulamisel.
(21)
Käesoleva määruse kohaldamisel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) isikuandmete töötlemise suhtes täielikult kohaldatav. Sellega seoses on õiguskindluse huvides asjakohane selgitada, et andmete vastutavad töötlejad direktiivi 95/46/EÜ tähenduses on kodanikualgatuse korraldajad ja liikmesriigi pädevad asutused, ning kindlaks määrata maksimaalne ajavahemik, mille jooksul tohib kodanikualgatuse jaoks kogutud isikuandmeid säilitada. Kodanikualgatuse korraldaja peab andmete vastutava töötlejana võtma kõik asjakohased meetmed, et täita direktiiviga 95/46/EÜ kehtestatud kohustused, eelkõige need, mis on seotud andmete töötlemise seaduslikkuse ja turvalisusega, andmesubjekti teavitamise ning tema õigusega tutvuda oma isikuandmetega ning taotleda nende parandamist ja kustutamist.
(22)
Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse andmete töötlemise suhtes täielikult direktiivi 95/46/EÜ III peatükki, mis käsitleb õiguskaitsevahendeid, vastutust ja sanktsioone. Kodanikualgatuse korraldajad peaksid vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele vastutama igasuguse kahju eest, mida nad põhjustavad. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et korraldajate suhtes kohaldatakse asjakohaseid karistusi käesoleva määruse rikkumise eest.
(23)
Käesoleva määruse kohaldamisel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) komisjoni poolt läbi viidava isikuandmete töötlemise suhtes täielikult kohaldatav.
(24)
Selleks et olla valmis muutmise vajaduseks tulevikus, tuleks komisjonile käesoleva määruse lisade muutmiseks anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks. Eriti oluline on, et komisjon viib oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
(25)
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6).
(26)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele.
(27)
Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ning ta võttis vastu arvamuse (7),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused, nagu see on sätestatud ELi lepingu artiklis 11 ja ELi toimimise lepingu artiklis 24.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kodanikualgatus”- komisjonile käesoleva määruse kohaselt esitatud algatus, milles kutsutakse komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohast ettepanekut küsimustes, mille suhtes on kodanike arvates vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt, ning mida toetab vähemalt üks miljon allakirjutanut, kes pärinevad vähemalt ühest neljandikust kõikidest liikmesriikidest;
2) „allakirjutanud”- liidu kodanikud, kes toetavad konkreetset kodanikualgatust, olles selleks täitnud vastava toetusavalduse vormi;
3) „korraldajad”- füüsilised isikud, kes moodustavad kodanike komitee ja kes vastutavad kodanikualgatuse ettevalmistamise ja selle komisjonile esitamise eest.
Artikkel 3
Korraldajatele ja allakirjutanutele esitatavad nõuded
1. Korraldajad peavad olema liidu kodanikud ja Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses.
2. Korraldajad moodustavad kodanike komitee, mis koosneb vähemalt seitsmest isikust, kelle hulgas on vähemalt seitsme liikmesriigi elanikke.
Korraldajad määravad ühe esindaja ja tema asendaja („kontaktisikud”), kes peavad kogu protsessi vältel kontakti kodanike komitee ja liidu institutsioonide vahelises suhtlemises ja kellel on õigus esineda ja tegutseda kodanike komitee nimel.
Korraldajaid, kes on Euroopa Parlamendi liikmed, ei arvestata vähima isikute arvu hulka, mis on nõutav kodanike komitee moodustamiseks.
Et kavandatud kodanikualgatust artikli 4 kohaselt registreerida, vaatab komisjon läbi andmed ainult nende kodanike komitee seitsme liikme kohta, kes on vajalikud, et täita käesoleva artikli lõikes 1 ja käesolevas lõikes sätestatud nõuded.
3. Komisjon võib nõuda korraldajalt asjakohase tõendusmaterjali esitamist lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmise kohta.
4. Selleks et osaleda kavandatud kodanikualgatuses, peab allakirjutanu olema liidu kodanik ja Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses.
Artikkel 4
Kavandatud kodanikualgatuse registreerimine
1. Enne allakirjutanutelt toetusavalduste koguma hakkamist kavandatud kodanikualgatusele peavad korraldajad taotlema komisjonilt kõnealuse algatuse registreerimist, esitades II lisas sätestatud teabe, eelkõige kodanikualgatuse ettepaneku sisu ja eesmärkide kohta.
Osutatud teave kantakse ühes liidu ametlikus keeles komisjoni selleks otstarbeks loodud veebipõhisesse registrisse („register”).
Korraldajad annavad registrile pidevalt uuendatud teavet kavandatud kodanikualgatuse toetus- ja rahastamisallikate kohta ja vajaduse korral avaldavad selle oma veebisaidil.
Pärast seda, kui lõikele 2 vastav registreerimine on kinnitatud, võivad korraldajad kanda kavandatud kodanikualgatuse registrisse teistes liidu ametlikes keeltes. Kavandatud kodanikualgatuse tõlkimise eest teistesse liidu ametlikesse keeltesse vastutavad korraldajad.
Komisjon loob kontaktpunkti, kus antakse teavet ja abi.
2. Komisjon registreerib kavandatud kodanikualgatuse kahe kuu jooksul alates II lisas sätestatud teabe saamisest ainuomase registreerimisnumbri all ja saadab kinnituse korraldajatele, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
kodanike komitee on loodud ja kontaktisik on määratud vastavalt artikli 3 lõikele 2;
b)
kavandatud kodanikualgatus ei jää ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks;
c)
kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ja
d)
kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.
3. Komisjon keeldub registreerimisest, kui üks või rohkem lõikes 2 kehtestatud tingimustest ei ole täidetud.
Kui komisjon keeldub kavandatud kodanikualgatust registreerimast, peab ta korraldajaid teavitama keeldumise põhjustest ja kõigist neile kättesaadavatest võimalikest kohtulikest ja kohtuvälistest õiguskaitsevahenditest.
4. Registreeritud kavandatud kodanikualgatus avalikustatakse registris. Piiramata andmesubjektide õiguste kohaldamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001, on andmesubjektidel õigus taotleda nende isikuandmete eemaldamist veebipõhisest registrist pärast kavandatud kodanikualgatuse registreerimiskuupäevast alanud kaheaastase tähtaja lõppemist.
5. Korraldajad võivad igal ajal enne artikli 8 kohast toetusavalduste esitamist eelnevalt registreeritud kavandatud kodanikualgatuse tagasi võtta. Sellisel juhul tuleb registrisse kanda vastav märge.
Artikkel 5
Toetusavalduste kogumise kord ja tingimused
1. Korraldajad vastutavad artikli 4 kohaselt registreeritud kodanikualgatuse ettepanekule allakirjutanutelt toetusavalduste kogumise eest.
Toetusavalduste kogumiseks võib kasutada ainult III lisas esitatud näidistele vastavat toetusavalduse vormi, mis on ühes kavandatud kodanikualgatuse registrisse lisatud keeleversioonis. Korraldajad täidavad III lisas esitatud vormid enne allakirjutanutelt toetusavalduste kogumist. Vormides esitatud teave peab vastama registris sisalduvale teabele.
2. Korraldajad võivad koguda toetusavaldusi nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt. Toetusavalduste veebipõhise kogumise suhtes kohaldatakse artiklit 6.
Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse toetusavaldusi, mis on allkirjastatud elektrooniliselt, kasutades täiustatud elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta määruse 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) (8) tähenduses, samaväärsena paberkandjal toetusavaldustega.
3. Allakirjutanud peavad täitma korraldajate poolt kättesaadavaks tehtud toetusavalduse vormi. Nad esitavad ainult need isikuandmed, mis on nõutavad liikmesriikide kontrolli jaoks, nagu esitatud III lisas.
Allakirjutanu võib konkreetset kodanikualgatust toetada ainult üks kord.
4. Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik III lisas sätestatud teabe muudatused. Neid muudatusi arvestades võib komisjon kooskõlas artikliga 17 ning artiklites 18 ja 19 sätestatud tingimustel võtta vastu delegeeritud õigusakte III lisa muutmiseks.
5. Kõik toetusavaldused kogutakse kuni 12 kuu jooksul pärast kavandatud kodanikualgatuse registreerimise kuupäeva.
Nimetatud ajavahemiku lõppedes märgitakse registrisse, et tähtaeg on lõppenud ning vajaduse korral asjaolu, et vajalikku arvu toetusavaldusi ei kogutud.
Artikkel 6
Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid
1. Toetusavalduste veebipõhise kogumise korral säilitatakse veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide kaudu saadud andmeid liikmesriigi territooriumil.
Veebipõhise toetusavalduse kogumise süsteemi tõendatakse vastavalt lõikele 3 liikmesriigis, kus veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kaudu kogutud andmeid säilitatakse. Korraldajad võivad kasutada sama veebipõhist toetusavalduste kogumise süsteemi toetusavalduste kogumiseks mitmes liikmesriigis või kõikides liikmesriikides.
Toetusavalduse vormi näidiseid võib veebipõhise kogumise jaoks kohandada.
2. Korraldajad tagavad, et toetusavalduste kogumiseks kasutatav veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on kooskõlas lõikega 4.
Enne toetusavalduste kogumise algatamist paluvad korraldajad asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel tõendada, et kasutatav veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on kooskõlas lõikega 4.
Korraldajad võivad alustada toetusavalduste kogumist veebipõhise toetusavalduste süsteemi kaudu üksnes siis, kui neile on antud lõikes 3 osutatud tõend. Korraldajad teevad selle tõendi üldsusele kättesaadavaks veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi veebisaidil.
Komisjon loob hiljemalt 1. jaanuariks 2012 avatud lähtekoodiga tarkvara, millel on vajalikud tehnilised ja turvaelemendid käesolevas määruses veebipõhiseid toetusavalduste kogumise süsteeme käsitlevate sätete järgimiseks, ning seejärel hooldab seda. Tarkvara tehakse kättesaadavaks tasuta.
3. Kui veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on lõikega 4 kooskõlas, annab asjaomane pädev asutus selle kohta ühe kuu jooksul IV lisas esitatud näidisele vastava tõendi.
Liikmesriigid tunnustavad teise liikmesriigi pädeva asutuse antud tõendit.
4. Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid on varustatud asjakohaste turva- ja tehniliste elementidega, et oleks tagatud järgmine:
a)
toetusavalduse võivad Internetis esitada ainult füüsilised isikud;
b)
veebis esitatud andmeid kogutakse ja säilitatakse turvaliselt, et tagada muu hulgas see, et neid ei saa muuta ega kasutada muul kui konkreetse kodanikualgatuse toetamise eesmärgil, ning et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise või ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest;
c)
süsteem suudab esitada toetusavaldusi vormis, mis vastab III lisas toodud näidistele, et liikmesriik saaks teha artikli 8 lõike 2 kohast kontrolli.
5. Komisjon võtab lõike 4 kohaldamiseks hiljemalt 1. jaanuariks 2012 artikli 20 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu tehnilised spetsifikatsioonid.
Artikkel 7
Allakirjutanute minimaalne arv liikmesriigiti
1. Kodanikualgatusele allakirjutanud peavad pärinema vähemalt ühest neljandikust kõikidest liikmesriikidest.
2. Vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest pärinevate allakirjutanute arv peab kavandatud kodanikualgatuse registreerimise ajal ulatuma vähemalt I lisas sätestatud kodanike miinimumarvuni. See miinimumarv vastab igast liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liikmete arvule, mis on korrutatud kordajaga 750.
3. Komisjon võtab delegeeritud aktidega vastavalt artiklile 17 ning artiklites 18 ja 19 sätestatud tingimustel vastu asjakohased I lisa muudatused, et kajastada muudatusi Euroopa Parlamendi koosseisus.
4. Allakirjutanut peetakse pärinevaks sellest liikmesriigist, mis on vastutav allakirjutanu toetusavalduse kontrollimise eest vastavalt artikli 8 lõike 1 teisele lõigule.
Artikkel 8
Toetusavalduste kontrollimine ja tõendamine liikmesriigi poolt
1. Pärast allakirjutanutelt vajalike toetusavalduste kogumist kooskõlas artiklitega 5 ja 7 esitavad korraldajad need paberkandjal või elektrooniliselt artiklis 15 osutatud asjaomasele pädevale asutusele kontrollimiseks ja tõendamiseks. Selleks kasutavad korraldajad V lisas esitatud vormi ning teevad vahet paberkandjal kogutud toetusavaldustel, täiustatud elektroonilist allkirja kasutades elektrooniliselt allkirjastatud toetusavaldustel ja veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kaudu kogutud toetusavaldustel.
Korraldajad esitavad toetusavaldused asjakohasele liikmesriigile järgmiselt:
a)
allakirjutanu poolt toetusavaldusel märgitud tema elukohaks olevale või kodakondsusjärgsele liikmesriigile, nagu on ette nähtud III lisa C osa punktis 1, või
b)
liikmesriigile, mis on välja andnud toetusavaldusel märgitud isikut tõendava tunnuskoodi või dokumendi, nagu on ette nähtud III lisa C osa punktis 2.
2. Pädev asutus kontrollib esitatud toetusavaldusi kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest asjakohasel viisil ning vajaduse korral vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale. Selle alusel annab ta korraldajatele VI lisas esitatud näidisele vastava tõendi, milles tõendatakse asjaomase liikmesriigiga seotud kehtivate toetusavalduste arvu.
Toetusavalduste kontrollimiseks ei nõuta allkirjade autentimist.
3. Lõikes 2 osutatud tõend antakse tasuta.
Artikkel 9
Kodanikualgatuse esitamine komisjonile
Pärast artikli 8 lõikes 2 osutatud tõendi saamist ja tingimusel, et käesolevas määruses ette nähtud asjakohast korda on järgitud ja kõik tingimused on täidetud, võivad korraldajad esitada kodanikualgatuse koos algatuse toetamist ja rahastamist käsitleva teabega komisjonile. Kõnealune teave avaldatakse registris.
Mis tahes allikast saadava toetuse ja rahastamise summa, mille ületamise korral tuleb teavet esitada, on identne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) (9) sätestatuga.
Käesoleva artikli kohaldamiseks kasutavad korraldajad VII lisas toodud vormi ja esitavad täidetud vormi koos artikli 8 lõikes 2 ettenähtud tõendite koopiatega paberkandjal või elektrooniliselt.
Artikkel 10
Kodanikualgatuse läbivaatamise kord komisjonis
1. Kui komisjon saab artikli 9 kohaselt esitatud kodanikualgatuse,
a)
avaldab ta selle viivitamata registris,
b)
võtab korraldajad asjakohasel tasandil vastu, et nad saaksid üksikasjalikult selgitada kodanikualgatuses tõstatatud küsimusi,
c)
esitab kolme kuu jooksul teatises oma õiguslikud ja poliitilised järeldused kodanikualgatuse kohta ja vajaduse korral koos põhjendustega meetme, mida ta kavatseb selle suhtes võtta või võtmata jätta.
2. Lõike 1 punktis c osutatud teatisest teatatakse korraldajatele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning see avalikustatakse.
Artikkel 11
Avalik kuulamine
Kui artikli 10 lõike 1 punktide a ja b tingimused on täidetud, antakse korraldajatele artikli 10 lõike 1 punktis c sätestatud tähtaja jooksul võimalus tutvustada kodanikualgatust avalikul kuulamisel. Komisjon ja Euroopa Parlament tagavad kuulamise korraldamise Euroopa Parlamendis, vajaduse korral koos teiste liidu institutsioonide ja asutustega, kes soovivad osaleda, ja komisjoni esindatuse asjakohasel tasandil.
Artikkel 12
Isikuandmete kaitse
1. Kodanikualgatuse korraldajad ja liikmesriigi pädevad asutused täidavad käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemisel direktiivi 95/46/EÜ ja selle kohaselt kehtestatud siseriiklikke õigusakte.
2. Isikuandmete töötlemisel käsitatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti d tähenduses andmete vastutavate töötlejatena vastavalt kodanikualgatuse korraldajaid ja artikli 15 lõike 2 kohaselt määratud pädevat asutust.
3. Korraldajad tagavad, et konkreetse kodanikualgatuse jaoks kogutud isikuandmeid ei kasutata muul kui konkreetses kodanikualgatuses märgitud eesmärgil, ning nad hävitavad kõik sellele kodanikualgatusele antud toetusavaldused ja nende koopiad hiljemalt ühe kuu möödumisel algatuse artikli 9 kohasest esitamisest komisjonile või 18 kuu möödumisel kavandatud kodanikualgatuse registreerimise kuupäevast, olevalt sellest, kumb tähtpäev on varasem.
4. Pädev asutus kasutab konkreetse kodanikualgatuse jaoks saadud isikuandmeid ainult toetusavalduste artikli 8 lõike 2 kohaseks kontrollimiseks ning hävitab kõik toetusavaldused ja nende koopiad hiljemalt ühe kuu möödumisel alates kõnealuses artiklis osutatud tõendi andmisest.
5. Konkreetse kodanikualgatuse jaoks antud toetusavaldusi ja nende koopiaid võib säilitada lõigetes 3 ja 4 sätestatud ajapiirangust kauem, kui see on vajalik konkreetse kodanikualgatusega seotud kohtu- või haldusmenetluseks. Korraldajad ja pädev asutus hävitavad kõik toetusavaldused ja nende koopiad hiljemalt üks nädal pärast nimetatud menetluste lõpliku otsuse kuupäeva.
6. Korraldajad rakendavad vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest.
Artikkel 13
Vastutus
Korraldajad vastutavad vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele kahju eest, mida nad põhjustavad kodanikualgatuse korraldamisel.
Artikkel 14
Karistused
1. Liikmesriigid tagavad, et korraldajate suhtes kohaldatakse asjakohaseid karistusi käesoleva määruse rikkumise ja eelkõige järgmise eest:
a)
valeandmete esitamine korraldajate poolt;
b)
andmete väärkasutus.
2. Lõikes 1 osutatud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 15
Liikmesriikide pädevad asutused
1. Artikli 6 lõike 3 kohaldamiseks määravad liikmesriigid pädevad asutused, kes vastutavad nimetatud sättes osutatud tõendi andmise eest.
2. Artikli 8 lõike 2 kohaldamiseks määrab iga liikmesriik ühe pädeva asutuse, kes vastutab toetusavalduste kontrollimise koordineerimise ja nimetatud sättes osutatud tõendi andmise eest.
3. Liikmesriigid edastavad hiljemalt 1. märtsil 2012 komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid.
4. Komisjon avalikustab pädevate asutuste nimekirja.
Artikkel 16
Lisade muutmine
Komisjon võib vastavalt artiklile 17 ja artiklites 18 ja 19 sätestatud tingimustel võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse lisasid käesoleva määruse asjakohaste sätete ulatuses.
Artikkel 17
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artiklis 16 osutatud delegeeritud õigusakte.
2. Kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3. Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 18 ja 19 sätestatud tingimustel.
Artikkel 18
Delegeeritud volituste tagasivõtmine
1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 16 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.
3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 19
Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1. Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
2. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.
Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.
3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväite, õigusakt ei jõustu. Vastuväited esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.
Artikkel 20
Komitee
1. Artikli 6 lõike 5 rakendamisel abistab komisjoni komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
Artikkel 21
Siseriiklikest sätetest teatamine
Iga liikmesriik teatab komisjonile erisätetest, mida ta võtab vastu käesoleva määruse rakendamiseks.
Komisjon teavitab nendest teisi liikmesriike.
Artikkel 22
Läbivaatamine
Hiljemalt 1. aprillil 2015 ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
Artikkel 23
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 16. veebruar 2011