NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 617/2010
ze dne 24. června 2010
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 337 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je pro ni mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání, hodnocení nebo navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o Euratomu mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné podávání zpráv o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu.
(8)
Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, a biopaliv, jakož i zachycování a ukládání oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území, včetně jejich propojení se třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, jsou-li rovnocenné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů Unie pro odvětví energetiky přijatých orgány Unie, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem byly zdvojovány.
(12)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, za účelem zpracování údajů a pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (1) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména ke zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout v energetice rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje.
(17)
Komise by měla po konzultaci s odborníky členských států přijmout technická opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení; přitom by měla co nejvíce vycházet z úpravy oznamovací povinnosti uskutečněné nařízením Komise (ES) č. 2386/96 (3), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 736/96 ze dne 22. dubna 1996 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny, které jsou předmětem zájmu Společenství (4).
(18)
Vzhledem k rozsahu změn, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení (ES) č. 736/96 aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, biopaliv a o investičních projektech souvisejících se zachycováním a ukládáním oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu, přičemž investiční fází se rozumí fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady. Investiční fáze nezahrnuje plánovací fázi, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
4)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
5)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
6)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
7)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména
i)
prostřednictvím plynovodů, kromě těžební plynovodní sítě a kromě části plynovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí,
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
8)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
9)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
10)
„zdroji energie“
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
11)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (5) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (6).
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2011 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2011 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis;
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První poddstavec se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze musí oznámení podle článku 3 obsahovat podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
v případě potřeby druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu musí oznámení podle článku 3 obsahovat:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky.
Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo zvláštní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) mohou ke svým oznámením připojit důležité připomínky, například připomínky týkající se zpoždění nebo překážek v provádění investičních projektů.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
V případě zvláštních subjektů je možné k oznamovaným údajům a informacím připojit vhodné připomínky členských států.
2. Komise může údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že budou zveřejněny v souhrnné podobě a nebudou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je nebude možné odvodit.
3. Členské státy, Komise a jimi pověřené subjekty zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 31. října 2010 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provedení tohoto nařízení týkající se zejména formy a dalších podrobných technických informací ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracovává údajů nebo informací o energetické infrastruktuře oznámených Komisi na základě tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich úkolů.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, která sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektroenergetické sítě, nejméně jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité z hlediska energetické politiky Unie;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise dá všem členským státům možnost vyjádřit se k návrhům těchto analýz.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu a skupina pro zásobování ropou.
Článek 11
Přezkum
Do 23. července 2015 přezkoumá Komise provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích tohoto přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V přezkumu Komise mimo jiné posoudí možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení i na těžbu plynu, ropy a uhlí.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 24. června 2010.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 617/2010,
24. juuni 2010,
mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 337,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 187,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Hea ülevaade liidu energeetika infrastruktuuri investeeringutest on äärmiselt oluline selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid energeetika valdkonnas. Korrapäraste ja ajakohaste andmete ja teabe kättesaadavus peaks võimaldama komisjonil teha vajalikke võrdlusi, anda hinnanguid või pakkuda välja asjakohaseid meetmeid usaldusväärsete arvnäitajate ja analüüsitulemuste põhjal, seda eelkõige seoses energia pakkumise ja nõudluse tasakaaluga tulevikus.
(2)
Energiamaastik nii liidu sees kui ka väljaspool seda on viimastel aastatel vägagi muutunud, mistõttu liidu energiavarustuse tagamiseks ja siseturu sujuvaks toimimiseks ning liidus alanud üleminekuks vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile on otsustava tähtsusega energeetika infrastruktuuri investeeringud.
(3)
Uus energeetikakontekst nõuab märkimisväärseid investeeringuid kõigisse energeetika valdkonna infrastruktuuri liikidesse, samuti uut tüüpi infrastruktuuri ja turule saabuvate uute tehnoloogiate arendamist. Energeetika valdkonna liberaliseerimine ja siseturu edasine integreerimine suurendab majandusettevõtjate osa investeerijatena. Samal ajal suunavad uued poliitikanõuded, nagu näiteks kütuseliikide turuosa mõjutavad eesmärgid, liikmesriikide poliitika kujundamist uue ja/või ajakohastatud energeetika infrastruktuuri suunas.
(4)
Seoses sellega tuleks suuremat tähelepanu pöörata energeetika infrastruktuuri investeeringutele liidus, pidades eelkõige silmas probleemide ennetamist, parimate tavade levitamist ja suuremat läbipaistvust liidu energiasüsteemi edasise arenguga seoses.
(5)
Seega peaksid komisjoni ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskuse käsutuses olema täpsed andmed ja teave investeerimisprojektide, sealhulgas kasutusest kõrvaldamisega seotud projektide kohta liidu energiasüsteemi kõige olulisemates osades.
(6)
Andmed ja teave, mis on seotud prognoositavate arengutega tootmis-, ülekandmis- ja ladustamisvõimsuses ning projektidega erinevates energeetika valdkonna sektorites, on liidule huvipakkuvad ja olulised tulevaste investeeringute jaoks. Seega tuleb tagada, et komisjoni teavitataks investeerimisprojektidest, mille puhul ehitus- või kasutamisest kõrvaldamise töö on juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba langetatud.
(7)
Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklitele 41 ja 42 on ettevõtted kohustatud teatama oma investeerimisprojektidest. Sellise teatamisega peab kaasnema eelkõige korrapärane aruandlus investeerimisprojektide rakendamise kohta. Selline täiendav aruandlus ei piira Euratomi asutamislepingu artiklite 41-44 kohaldamist.
(8)
Selleks, et komisjonil oleks pidevalt ülevaade kogu liidu energiasüsteemi arengust, on vaja ühtlustatud raamistikku investeerimisprojektide aruandluseks, mis põhineks liikmesriikide esitatavatel ajakohastatud ametlikel andmetel ja teabel.
(9)
Selleks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed ja teabe nende territooriumil kavandatud või töös olevate energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta, mis on seotud nafta, maagaasi, elektri, sealhulgas taastuvatest energiaallikate toodetud elektri, biokütuste tootmise, ladustamise ja transpordiga ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega, hõlmates ka piiriüleseid lõike kolmandate riikidega. Asjaomased ettevõtted on kohustatud liikmesriigile esitama asjassepuutuvad andmed ja teabe.
(10)
Energeetika investeerimisprojektide ajalist kulgu arvestades peaks olema piisav aruandluse kaheaastane intervall.
(11)
Selleks, et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust ja viia miinimumini liikmesriikide ja ettevõtete (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) kulud, peab käesolev määrus võimaldama liikmesriikide ja ettevõtete vabastamist aruandluskohustusest juhul, kui samaväärne teave esitatakse komisjonile energeetikasektorit käsitlevate õigusaktide kohaselt, mille on vastu võtnud liidu institutsioonid ja mille siht on saavutada eesmärgid, mis on seotud konkurentsivõimelise liidu energiaturu, liidu energiasüsteemi jätkusuutlikkuse ja energiavarustuse kindlusega liidus. Seetõttu tuleks vältida elektrit ja maagaasi käsitlevas kolmandas siseturu paketis täpsustatud aruandlusnõuete dubleerimist.
(12)
Andmete töötlemiseks ning andmete edastamise lihtsustamiseks ja tagamiseks peaksid komisjon ja eelkõige energiaturu vaatluskeskus kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid ning eriti integreeritud infotehnoloogilisi vahendeid ja menetlusi.
(13)
Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel liikmesriikides on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ, (1) üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel komisjonis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2). Kõnealuseid sätteid käesoleva määrusega ei muudeta.
(14)
Liikmesriigid või nende volitatud asutused ja komisjon peaksid kinni pidama tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest. Seetõttu peaksid liikmesriigid või nende volitatud asutused sellised andmed ja sellise teabe riigi tasandil enne komisjonile esitamist koondama, välja arvatud piiriülese ülekande projektidega seotud andmed ja teabe. Vajaduse korral peaks komisjon neid andmeid täiendavalt koondama nii, et konkreetseid ettevõtteid ja paigaldisi puudutavaid andmeid ei saa avaldada ega tuletada.
(15)
Komisjon ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskus peaksid korrapäraselt ja valdkonnaüleselt analüüsima liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi ning vajaduse korral esitama täpsemaid analüüsiandmeid energiasüsteemi teatavate aspektide kohta. See analüüs peaks aitama tuvastada energia pakkumis- ja nõudlustasakaalu seisukohalt olulisi infrastruktuuri ja investeeringute võimalikke puudujääke. Analüüs peaks andma ka panuse liidu tasandi arutelusse energiainfrastruktuuride teemal ning seetõttu tuleks see edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teha kättesaadavaks huvitatud osapooltele.
(16)
Komisjoni võivad abistada liikmesriikide eksperdid või muud pädevad eksperdid, et kujundada ühine arusaam võimalikest infrastruktuuriga seotud puudujääkidest ja riskidest ning suurendada edasiste arengute läbipaistvust.
(17)
Tuginedes nii palju kui võimalik komisjoni määruse (EÜ) nr 2386/96 (3) (millega rakendatakse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta) (4) alusel kasutatavale teavitamisformaadile ning pärast konsulteerimist riikide ekspertidega peaks komisjon võtma vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud tehnilised meetmed.
(18)
Arvestades muudatuste ulatust, mida tuleb teha määruse (EÜ) nr 736/96 kohandamiseks tänaste energiaalaste ülesannetega ja suurema selguse saavutamiseks, tuleks nimetatud määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne raamistik, et edastada komisjonile andmed ja teave energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta nafta-, maagaasi-, elektri-, sealhulgas ka taastuvatest allikatest toodetud elektri, ja biokütuste sektorites ning nendes sektorites tekkiva süsinikdioksiidiga kogumise ja säilitamisega seotud investeerimisprojektide kohta.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lisas nimetatud investeerimisprojektide tüüpide suhtes, mille puhul on ehitus- või kasutamisest kõrvaldamise töö juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba langetatud.
Lisaks võivad liikmesriigid esitada mis tahes hinnangulisi andmeid või esialgset teavet lisas nimetatud investeerimisprojektide kohta, mille puhul kavandatakse töö alustamist viie aasta jooksul või mida plaanitakse kasutamisest kõrvaldada kolme aasta jooksul, kuid mille kohta ei ole lõplikku investeerimisotsust veel langetatud.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „infrastruktuur”- mis tahes paigaldised või paigaldiste osad, mis on seotud tootmise, ülekandmise ja säilitamisega;
2) „investeerimisprojektid”- projektid, mille eesmärk on:
3) „lõplik investeerimisotsus”- ettevõtte tasandil tehtud otsus eraldada vahendeid projekti investeerimisetapi jaoks, kusjuures investeerimisetapp on etapp, mille jooksul toimub ehitamine või kasutusest kõrvaldamine ning tehakse põhikapitali kulutusi. Investeerimisetapp ei hõlma kavandamisetappi, mille jooksul valmistatakse ette projekti teostamist ning mis hõlmab vajaduse korral teostatavuse hindamist, ettevalmistavaid ja tehnilisi uuringuid, litsentside ja lubade saamist ning põhikapitali kulutusi;
4) „töös olevad investeerimisprojektid”- investeerimisprojektid, mille puhul ehitus on alanud ja kapitalikulud on tekkinud;
5) „kasutusest kõrvaldamine”- etapp, milles infrastruktuur kõrvaldatakse lõplikult kasutusest;
6) „tootmine”- elektrienergia tootmine ja kütuste, sealhulgas biokütuste töötlemine;
7) „ülekandmine”- energiaallikate või -toodete või süsinikdioksiidi transport võrgu kaudu, eelkõige:
8) „säilitamine”- energia või energiaallikate alaline või ajutine säilitamine maa peal või maa all olevas infrastruktuuris või geoloogiliselt või süsinikdioksiidi säilitamine maa-alustes geoloogilistes formatsioonides;
9) „ettevõte”- füüsiline või juriidiline, avalik-õiguslik või eraisik, kes võtab vastu otsuseid investeerimisprojektidega seoses või rakendab neid;
10) „energiaallikad”-
i)
primaarenergia allikad (nt nafta, maagaas või kivisüsi);
ii)
töödeldud energia allikad (nt elekter);
iii)
taastuvad energiaallikad, sealhulgas hüdroelektri-, biomassi-, biogaasi-, tuule-, päikese-, loodete-, laine- ja maasoojusenergia; ning
iv)
energiatooted nagu rafineeritud naftatooted ja biokütused.
11. „konkreetne asutus”- asutus, kellele on energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktidega usaldatud ülesanne valmistada ette ja võtta vastu kogu liitu hõlmavad mitmeaastased võrkude arengu- ja investeerimiskavad energeetika infrastruktuuri vallas, hõlmates näiteks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 714/2009 (võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses) (5) artiklis 4, ning Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 715/2009 (maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta) (6) artiklis 4.
Artikkel 3
Andmete teatamine
1. Säilitades andmete kogumise ja aruandluse koormuse proportsionaalsena, koostavad liikmesriigid või asutused, kellele liikmesriigid annavad vastava volituse, käesolevas määruses täpsustatud andmed ja teabe alates 1. jaanuarist 2011 ja edaspidi iga kahe aasta tagant.
2011. aastal, mis on aruandluse esimene aasta, ja edaspidi iga kahe aasta tagant edastavad nad komisjonile käesolevas määruses täpsustatud andmed ja asjakohase teabe projektide kohta. Teavitamisel esitatakse koondandmeid ja -teavet, välja arvatud piiriülese ülekande projekte käsitlevate andmete ja teabe puhul.
Liikmesriigid või nende volitatud asutused edastavad koondandmed ja asjakohase teabe projektide kohta vastava aruandeaasta 31. juuliks.
2. Liikmesriigid või nende volitatud asutused on vabastatud lõikes 1 sätestatud kohustusest, eeldusel et ja sel määral, kui energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktide või Euratomi asutamislepingu kohaselt:
a)
on asjaomane liikmesriik või volitatud asutus komisjonile juba esitanud andmed või teabe, mis on samaväärne käesolevas määruses nõutavaga, ning viidanud esitamise kuupäevale ja asjaomastele õigusaktidele; või
b)
energeetika infrastruktuuri mitmeaastase investeerimiskava koostamine liidu tasandil ja selle tarvis käesolevas määruses nõutavaga samaväärsete andmete ja teabe kogumine on usaldatud konkreetsele asutusele. Sellisel juhul ja käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel esitab konkreetne asutus kõik asjakohased andmed ja teabe komisjonile.
Artikkel 4
Andmeallikad
Asjaomased ettevõtted edastavad enne aruandeaasta 1. juunit artiklis 3 osutatud andmed või teabe neile liikmesriikidele või liikmesriikide volitatud asutusele, kelle territooriumil nad investeerimisprojekte käivitada kavatsevad. Edastatavad andmed või teave peavad kajastama investeerimisprojektide olukorda asjaomase aruandeaasta 31. märtsi seisuga.
Esimest lõiku ei kohaldata ettevõtete suhtes juhul, kui asjaomane liikmesriik otsustab kasutada artiklis 3 osutatud andmete ja teabe komisjonile esitamise viisi.
Artikkel 5
Teatamise sisu
1. Lisas loetletud investeerimisprojektide tüüpide puhul peab artiklis 3 sätestatud teatamine sisaldama vajaduse korral järgmist:
a)
kavandatud või töös olevate võimsuste maht;
b)
kavandatud või töös olevate infrastruktuuride või võimsuste liik ja põhiomadused, sh piiriüleste ülekandeprojektide asukoht (nende olemasolu korral);
c)
käikulaskmise võimalik aasta;
d)
kasutatava energiaallika liik;
e)
varustuskindluse kriisile reageerimist võimaldavad paigaldised, nt seadmed, mis võimaldavad energiavoo tagasisuunamist või muule kütusele üleminekut; ning
f)
süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise süsteemide seadmed või kohandamismehhanismid.
2. Infrastruktuuri mis tahes kavandatava kasutusest kõrvaldamise puhul peab artiklis 3 sätestatud teatamine sisaldama järgmist:
a)
asjaomase infrastruktuuri laad ja võimsus ning
b)
käikulaskmise võimalik aasta.
3. Iga artikli 3 kohase teatamise puhul tuleb vajaduse korral näidata paigaldatud tootmise, ülekandmise ja ladustamise koguvõimsus, mis on olemas asjakohase aruandeaasta alguses või mille töö on katkestatud rohkem kui kolmeks aastaks.
Artikli 3 lõike 2 punktis b nimetatud liikmesriigid, nende volitatud asutused või konkreetne asutus võivad edastatavatele andmetele ja teabele lisada asjakohaseid märkusi, nt märkusi investeerimisprojektide rakendamise hilinemise või takistuste kohta.
Artikkel 6
Andmete kvaliteet ja avalikustamine
1. Liikmesriigid, nende volitatud asutused või vajaduse korral konkreetsed asutused seavad eesmärgiks tagada komisjonile edastavate andmete ja teabe kvaliteet, asjakohasus, täpsus, selgus, õigeaegsus ja järjepidevus.
Konkreetsed asutused võivad lisada andmetele ja teabele liikmesriikide asjakohased märkused.
2. Komisjon võib käesoleva määruse kohaselt edastatud andmed ja teabe ning eelkõige artikli 10 lõikes 3 osutatud analüüsitulemused avalikustada tingimusel, et need avaldatakse koondandmete ja -teabena ja et ettevõtete ja paigaldiste kohta üksikasju ei avaldata ning neid ei ole võimalik ka tuletada.
3. Liikmesriigid, komisjon või nende volitatud asutused peavad igaüks kinni oma valduses olevate tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest.
Artikkel 7
Rakendussätted
Komisjon võtab käesolevas määruses sätestatud piirides 31. oktoobriks 2010 vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud sätted, mis käsitlevad artiklites 3 ja 5 osutatud andmete ja teabe edastamise vormi ja teisi tehnilisi üksikasju.
Artikkel 8
Andmetöötlus
Komisjon vastutab selliste infotehnoloogiliste ressursside väljatöötamise, veebimajutuse, haldamise ja säilitamise eest, mida on vaja käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavate energeetika infrastruktuure käsitlevate andmete ja teabe vastuvõtmiseks, talletamiseks ja töötlemiseks.
Artikkel 9
Üksikisikute kaitse andmete töötlemisel
Käesolev määrus ei piira liidu õigusaktide kohaldamist ega mõjuta liikmesriikide kohustusi seoses direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete töötlemisega ning liidu institutsioonide ja organite kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase isikuandmete töötlemisega oma ülesannete täitmise käigus.
Artikkel 10
Järelevalve ja aruandlus
1. Võttes aluseks edastatud andmed ja teabe ning vajaduse korral mis tahes muud andmeallikad, sealhulgas komisjoni poolt ostetud andmed, ning võttes arvesse asjakohaseid analüüse, näiteks gaasi- ja elektrivõrkude mitmeaastaseid arengukavasid, edastab komisjon kord kahe aasta jooksul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning avaldab liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi käsitleva valdkonnaülese analüüsi. Nimetatud analüüsi eesmärk on eelkõige:
a)
võimalike lõhede tuvastamine energianõudluse ja -varustuse vahel, kui see on liidu energiapoliitika tasandil oluline;
b)
investeeringuid takistavate asjaolude tuvastamine ja parimate tavade levitamine nende kõrvaldamiseks; ja
c)
läbipaistvuse suurendamine turuosaliste ja potentsiaalsete turule sisenejate jaoks.
Kõnealuste andmete ja teabe põhjal võib komisjon analüüsida mis tahes eriküsimust, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks.
2. Lõikes 1 nimetatud analüüsi ettevalmistamisel võivad komisjoni abistada liikmesriikide eksperdid ja/või mis tahes muud eksperdid ning kutseliidud, kes on asjakohases valdkonnas pädevad.
Komisjon annab kõikidele liikmesriikidele võimaluse kommenteerida analüüside kavandeid.
3. Komisjon arutab analüüsitulemusi huvitatud pooltega nagu Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku, gaasi koordineerimisrühma ja naftatarnerühmaga.
Artikkel 11
Läbivaatamine
23. juulil 2015 vaatab komisjon käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab aruande selle läbivaatamise tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Läbivaatamise käigus analüüsib komisjon muu hulgas reguleerimisala laiendamist, et hõlmata ka gaasi, nafta ja kivisöe ekstraheerimist.
Artikkel 12
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 736/96 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Luxembourg, 24. juuni 2010