NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1343/2011
ze dne 13. prosince 2011
o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři), kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropské společenství přistoupilo k Dohodě o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „dohoda GFCM“) na základě rozhodnutí Rady 98/416/ES ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (3) (dále jen „GFCM“).
(2)
Dohoda GFCM stanoví odpovídající rámec pro vícestrannou spolupráci, jejímž cílem je prosazovat rozvoj, zachování, racionální řízení a co nejlepší využívání populací živých mořských zdrojů ve Středozemním a Černém moři na úrovních, které jsou považovány za udržitelné, s nízkým rizikem vyčerpání.
(3)
Evropská unie, jakož i Bulharsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Malta, Rumunsko a Slovinsko jsou smluvními stranami dohody GFCM.
(4)
Doporučení přijatá GFCM jsou pro smluvní strany závazná. Jelikož Unie je smluvní stranou dohody GFCM, jsou tato doporučení pro Unii závazná, a tudíž by měla být provedena v právu Unie, pokud jejich obsah již není právními předpisy Unie upraven.
(5)
Na výročních zasedáních v letech 2005, 2006, 2007 a 2008 přijala GFCM řadu doporučení a usnesení týkajících se některých druhů rybolovu v oblasti dohody GFCM, která byla dočasně provedena v právu Unie prostřednictvím každoročních nařízení o rybolovných právech nebo, v případě doporučení GFCM 2005/1 a 2005/2, prostřednictvím čl. 4 odst. 3 a článku 24 nařízení (ES) č. 1967/2006 (4).
(6)
Z důvodu jasnosti, zjednodušení a právní jistoty a jelikož trvalá povaha takovýchto doporučení vyžaduje rovněž trvalý právní nástroj k jejich provedení v právu Unie, je vhodné provést uvedená doporučení prostřednictvím jediného právního aktu, do něhož lze prostřednictvím změn tohoto aktu doplňovat budoucí doporučení.
(7)
Doporučení GFCM se vztahují na celou oblast dohody GFCM, tj. na Středozemní moře, Černé moře a vody, které je spojují, jak je vymezena v preambuli dohody GFCM, a tudíž by měla být z důvodů jasnosti a právní jistoty provedena v jediném samostatném nařízení spíše než prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 1967/2006, které se vztahuje pouze na Středozemní moře.
(8)
Některá ustanovení nařízení (ES) č. 1967/2006 by se měla vztahovat nejen na Středozemní moře, ale na celou oblast dohody GFCM. Uvedená ustanovení by tudíž měla být vypuštěna z nařízení (ES) č. 1967/2006 a vložena do tohoto nařízení. Navíc by měla být vyjasněna některá ustanovení týkající se minimální velikost ok, stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
Pojem „oblasti s omezením rybolovu“ stanovený v doporučeních GFCM pro opatření prostorového řízení je rovnocenný pojmu „chráněné rybolovné oblasti“, který je použit v nařízení (ES) č. 1967/2006.
(10)
Na výročním zasedání ve dnech 23. až 27. března 2009 přijala GFCM doporučení týkající se zřízení oblasti s omezením rybolovu ve Lvím zálivu, a to na základě vědeckých doporučení Vědeckého poradního výboru obsažených ve zprávě z 11. zasedání tohoto výboru (zpráva FAO č. 890). Je vhodné provést toto opatření prostřednictvím systému řízení intenzity rybolovu.
(11)
Selektivita některých lovných zařízení nesmí při smíšeném rybolovu ve Středozemním moři přesáhnout určitou úroveň. Kromě celkové kontroly a omezení intenzity rybolovu je velmi důležité omezit intenzitu rybolovu v oblastech, v nichž se shromažďují dospělí jedinci důležitých populací, aby bylo zajištěno natolik nízké riziko zhoršení reprodukce, které umožňuje udržitelné využívání těchto populací. Proto je vhodné nejprve omezit intenzitu rybolovu v oblasti zkoumané Vědeckým poradním výborem na předchozí úrovně a neumožnit, aby tyto úrovně vzrostly.
(12)
Doporučení, z nichž vycházejí řídící opatření, by se měla opírat o vědecké využití příslušných údajů o kapacitě a činnosti loďstva, o biologickém stavu využívaných zdrojů a o sociální a ekonomické situaci v odvětví rybolovu. Tyto údaje je třeba shromáždit a předložit včas, aby mohly pomocné orgány GFCM připravit svá doporučení.
(13)
Na výročním zasedání v roce 2008 přijala GFCM doporučení ohledně regionálního režimu opatření států přístavu na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu v oblasti GFCM. I když nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (5), obecně zahrnuje obsah uvedeného doporučení a používá se od 1. ledna 2010, existují nicméně některé jeho části, jako například četnost, rozsah a postup při přístavních inspekcích, které musí být v tomto nařízení uvedeny v zájmu jejich přizpůsobení zvláštnostem oblasti dohody GFCM.
(14)
Pro zajištění jednotných podmínek provádění ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o formát a předávání zpráv o rybolovných činnostech prováděných v oblastech s omezením rybolovu, žádostí o převedení nevyužitých dnů z důvodu špatných povětrnostních podmínek do období zákazu odlovu zlaka nachového a zprávy o tomto převedení, zprávy v souvislosti se shromažďováním údajů o odlovu zlaka nachového, informací v souvislosti s minimální velikostí ok sítí používaných pro lov populací v Černém moři žijících při dně pomocí vlečné sítě a přehledu statistických údajů, jakož i pokud jde o spolupráci a výměnu informací s výkonným tajemníkem GFCM, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(15)
Za účelem zajištění toho, že Unie bude i nadále plnit závazky vyplývající z dohody GFCM, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o případy, kdy mají být v právu Unie provedeny změny stávajících a v právu Unie již provedených opatření GFCM, které se pro Unii staly závaznými a týkají se poskytování informací o minimální velikosti ok používaných v Černém moři výkonnému tajemníkovi GFCM; předávání seznamu plavidel oprávněných provádět rybolov výkonnému tajemníkovi GFCM pro účely rejstříku GFCM; opatření státu přístavu; spolupráce, informací a podávání zpráv; tabulky, mapy a zeměpisné souřadnice zeměpisných podoblastí GFCM; postupy při inspekci plavidel prováděné státem přístavu; a přehledy statistických údajů GFCM. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví pravidla, podle nichž Unie uplatňuje opatření pro zachování, řízení, využívání, sledování, uvádění na trh a vynucování, která se týkají produktů rybolovu a akvakultury, stanovená Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „GFCM“).
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechny obchodní rybolovné činnosti a činnosti v oblasti akvakultury prováděné rybářskými plavidly EU a státními příslušníky členských států v oblasti dohody GFCM.
Použije se, aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1967/2006.
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybolovné činnosti, které jsou prováděny výhradně za účelem vědeckého výzkumu, s povolením a pod dohledem členského státu vlajky plavidla a o nichž byly Komise a členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, předem informovány. Členské státy, které provádějí rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu, informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství o všech úlovcích, k nimž došlo při těchto rybolovných činnostech.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definic stanovených v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (7) a článku 2 nařízení (ES) č. 1967/2006 použijí tyto definice:
a)
„oblastí dohody GFCM“ se rozumí Středozemní moře, Černé moře a vody, které je spojují, jak jsou popsány v dohodě GFCM;
b)
„intenzitou rybolovu“ se rozumí součin získaný vynásobením kapacity rybářského plavidla, vyjádřené buď v kW nebo v GT (hrubá prostornost), aktivitou vyjádřenou počtem dní na moři;
c)
„dnem na moři“ se rozumí kalendářní den, kdy je plavidlo vzdáleno z přístavu, bez ohledu na dobu během tohoto dne, po kterou je toto plavidlo přítomno v určité oblasti;
d)
„číslem v rejstříku rybářského loďstva EU“ se rozumí číslo v rejstříku loďstva Společenství definované v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství (8).
HLAVA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ
KAPITOLA I
Oblasti s omezením rybolovu
Oddíl I
Oblast s omezením rybolovu ve Lvím zálivu
Článek 4
Vymezení oblasti s omezením rybolovu
Ve východní části Lvího zálivu se zřizuje oblast s omezením rybolovu vymezená spojnicemi těchto zeměpisných souřadnic:
-
42o 40′ s. š., 4o 20′ v. d.
-
42o 40′ s. š., 5o 00′ v. d.
-
43o 00′ s. š., 4o 20′ v. d.
-
43o 00′ s. š., 5o 00′ v. d.
Článek 5
Intenzita rybolovu
Intenzita rybolovu populací žijících při dně prováděného plavidly, která v oblasti s omezením rybolovu uvedené v článku 4 používají vlečné sítě, dlouhé lovné šňůry pro lov při dně a pelagické dlouhé lovné šňůry a sítě pro lov při dně, nepřesáhne úroveň intenzity rybolovu, kterou jednotlivé členské státy v této oblasti uplatnily v roce 2008.
Článek 6
Záznam o odlovu
Nejpozději do 16. února 2012 předloží členské státy Komisi v elektronickém formátu seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou, která v roce 2008 zaznamenala odlov v oblasti uvedené v článku 4 a v zeměpisné podoblasti GFCM 7 vymezené v příloze I. Seznam musí obsahovat název plavidla, jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU, dobu, po kterou bylo plavidlo oprávněno provádět rybolov v oblasti uvedené v článku 4, a počet dní strávených jednotlivými plavidly v roce 2008 v zeměpisné podoblasti 7 a konkrétně v oblasti uvedené v článku 4.
Článek 7
Oprávněná plavidla
1. Plavidlům oprávněným lovit v oblasti uvedené v článku 4 vydají jejich členské státy v souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (9) oprávnění k rybolovu.
2. Rybářským plavidlům, která nemají záznamy o rybolovu v oblasti uvedené v článku 4 před 31. prosincem 2008, není povoleno, aby v uvedené oblasti zahájila rybolov.
3. Nejpozději do 16. února 2012 sdělí členské státy Komisi vnitrostátní právní předpisy platné ke dni 31. prosince 2008, které se týkají:
a)
maximálního počtu hodin na den, kdy je plavidlo oprávněno provádět rybolovné činnosti;
b)
maximálního počtu dní v týdnu, kdy je plavidlo oprávněno pohybovat se na moři a být vzdálené z přístavu, a
c)
povinného načasování odplutí a návratu jejich rybářských plavidel do registrovaného přístavu.
Článek 8
Ochrana citlivých přírodních stanovišť
Členské státy zajistí, aby oblast uvedená v článku 4 byla chráněna před dopady jakékoli jiné lidské činnosti, která ohrožuje zachování prvků, které danou oblast charakterizují jako oblast hromadění jikrnáčů.
Článek 9
Informace
Do 1. února každého roku předloží členské státy Komisi v elektronickém formátu zprávu o rybolovných činnostech prováděných v oblasti uvedené v článku 4.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání zpráv o těchto rybolovných činnostech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Oddíl II
Oblasti s omezením rybolovu, jehož účelem je chránit citlivá hlubinná přírodní stanoviště
Článek 10
Stanovení oblastí s omezením rybolovu
Rybolov pomocí vlečných drapáků a vlečných sítí pro lov při dně se zakazuje v těchto oblastech:
a)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „útes Lophelia poblíž Capo Santa Maria di Leuca“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
39o 27,72′ s. š., 18o 10,74′ v. d.
-
39o 27,80′ s. š., 18o 26,68′ v. d.
-
39o 11,16′ s. š., 18o 32,58′ v. d.
-
39o 11,16′ s. š., 18o 04,28′ v. d.;
b)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „vývěry chladných uhlovodíků v oblasti delty Nilu“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
31o 30,00′ s. š., 33o 10,00′ v. d.
-
31o 30,00′ s. š., 34o 00,00′ v. d.
-
32o 00,00′ s. š., 34o 00,00′ v. d.
-
32o 00,00′ s. š., 33o 10,00′ v. d.;
c)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „podmořská hora Eratosthenes“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
33o 00,00′ s. š., 32o 00,00′ v. d.
-
33o 00,00′ s. š., 33o 00,00′ v. d.
-
34o 00,00′ s. š., 33o 00,00′ v. d.
-
34o 00,00′ s. š., 32o 00,00′ v. d.
Článek 11
Ochrana citlivých přírodních stanovišť
Členské státy zaručí, aby jejich příslušné orgány byly vyzvány k ochraně hlubinných citlivých přírodních stanovišť v oblastech uvedených v článku 10, a zejména zajistí, aby byly tyto oblasti chráněny před vlivem jakýchkoli jiných činností, které ohrožují zachování prvků, jež jsou pro tato přírodní stanoviště charakteristické.
KAPITOLA II
Stanovení období, kdy je zakázán lov zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. Lov zlaka nachového (Coryphaena hippurus) pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem je každoročně zakázán v období od 1. ledna do 14. srpna.
2. Odchylně od odstavce 1, může-li členský stát prokázat, že kvůli špatným povětrnostním podmínkám nemohla rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou vyčerpat běžné dny rybolovu, může tento členský stát převést dny, které jeho plavidla při rybolovu pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem nevyužila, a to až do 31. ledna následujícího roku. V tomto případě předloží členské státy do konce roku Komisi žádost o převod příslušného počtu dní.
3. Odstavce 1 a 2 se rovněž vztahují na hospodářskou oblast uvedenou v čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1967/2006.
4. Žádost podle odstavce 2 obsahuje tyto informace:
a)
zprávu s podrobnými údaji o ukončení příslušných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných informací o povětrnostních podmínkách;
b)
název plavidla a jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU.
5. Komise rozhodne o žádostech uvedených v odstavci 2 do šesti týdnů od data přijetí žádosti a písemně o svém rozhodnutí informuje členský stát.
6. Komise informuje výkonného tajemníka GFCM o rozhodnutích přijatých podle odstavce 5. Do 1. listopadu každého roku zašlou členské státy Komisi zprávu o převádění dnů nevyužitých v předchozím roce podle odstavce 2.
7. Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání žádostí podle odstavce 4 a zpráv o převádění nevyužitých dnů podle odstavce 6. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Článek 13
Oprávnění k rybolovu
Rybářským plavidlům oprávněným účastnit se lovu zlaka nachového se vydá oprávnění k rybolovu podle článku 7 nařízení (ES) č. 1224/2009 a zařadí se na seznam obsahující název plavidla a jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU, přičemž dotčený členský stát předá tento seznam Komisi. Plavidla, jejichž celková délka nepřesahuje 10 m, jsou povinna mít oprávnění k rybolovu.
Tento požadavek se vztahuje rovněž na hospodářskou oblast uvedenou v čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1967/2006.
Článek 14
Shromažďování údajů
1. Aniž je dotčeno nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (10), zřídí členské státy odpovídající systém shromažďování a zpracování údajů o odlovech a intenzitě rybolovu.
2. Do 15. ledna každého roku ohlásí členské státy Komisi počet plavidel podílejících se na rybolovu a celkový objem vykládek a překládek zlaka nachového, které v předchozím roce provedla rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou v každé ze zeměpisných podoblastí oblasti dohody GFCM vymezených v příloze I.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání těchto zpráv. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
3. Informace, které obdrží od členských států, předá Komise výkonnému tajemníkovi GFCM.
KAPITOLA III
Lovná zařízení
Článek 15
Minimální velikost ok v Černém moři
1. Minimální velikost ok sítí používaných v Černém moři pro lov populací žijících při dně pomocí vlečné sítě je 40 mm. Dílce síťoviny s oky o velikosti menší než 40 mm nesmějí být používány ani uloženy na palubě.
2. Do 1. února 2012 musí být sítě uvedené v odstavci 1 nahrazeny sítěmi se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo, na řádně odůvodněnou žádost vlastníka plavidla, sítěmi s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm, které mají uznanou selektivitu podle velikosti, která se rovná selektivitě sítě se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo ji přesahuje.
3. Členské státy, jejichž rybářská plavidla provádějí v Černém moři lov populací žijících při dně pomocí vlečné sítě, předloží Komisi poprvé nejpozději 16. února 2012 a poté každých šest měsíců seznam rybářských plavidel provozujících tuto činnost v Černém moři, které používají vlečné sítě pro lov při dně se čtvercovými oky o velikosti alespoň 40 mm v kapse sítě nebo sítě s kosočtvercovými oky o velikosti alespoň 50 mm, a procentní podíl těchto plavidel v celkovém vnitrostátním loďstvu.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání informací uvedených v tomto odstavci. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
4. Komise předá informace uvedené v odstavci 3 výkonnému tajemníkovi GFCM.
Článek 16
Používání vlečných drapáků a vlečných sítí
Zakazuje se provádění rybolovu pomocí vlečných drapáků a vlečných sítí v hloubkách větších než 1 000 m.
HLAVA III
KONTROLNÍ OPATŘENÍ
KAPITOLA I
Rejstřík plavidel
Článek 17
Rejstřík oprávněných plavidel
1. Každoročně do 1. prosince zašle každý členský stát Komisi prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat aktualizovaný seznam plavidel o celkové délce přesahující 15 metrů plujících pod jeho vlajkou a registrovaných na jeho území, jimž vydáním oprávnění k rybolovu povolil provádět rybolov v oblasti dohody GFCM.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
a)
číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva EU a jeho vnější označení uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004;
b)
období, v němž je povoleno provádět rybolov nebo překládku;
c)
používaná lovná zařízení.
3. Do 1. ledna každého roku zašle Komise aktualizovaný seznam výkonnému tajemníkovi GFCM, aby dotyčná plavidla mohla být zapsána do rejstříku GFCM obsahujícího plavidla o celkové délce přesahující 15 m, která jsou oprávněna provádět rybolov v oblasti dohody GFCM (dále jen „rejstřík GFCM“).
4. Veškeré změny, které mají být provedeny v seznamu uvedeném v odstavci 1, se prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat oznámí Komisi alespoň deset pracovních dnů před tím, než plavidlo začne provádět rybolovnou činnost v oblasti dohody GFCM, a Komise je předá výkonnému tajemníkovi GFCM.
5. Rybářská plavidla EU o celkové délce přesahující 15 m, jež nejsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, nesmějí v oblasti dohody GFCM lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat žádné druhy ryb, měkkýšů nebo korýšů.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že:
a)
k provádění rybolovných činností v oblasti dohody GFCM jsou oprávněna pouze plavidla plující pod jejich vlajkou a zapsaná v seznamu uvedeném v odstavci 1, která mají na palubě jimi vydané oprávnění k rybolovu, a to za podmínek stanovených v tomto oprávnění;
b)
plavidlům, která v oblasti dohody GFCM nebo v jiných oblastech prováděla nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, není vydáno oprávnění k rybolovu, pokud noví vlastníci nepředloží odpovídající doklady, že předchozí vlastníci a provozovatelé nemají na plavidlech žádný právní, účastnický ani finanční zájem a ani je neovládají, nebo že jejich plavidla neprovádějí nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a ani s ním nejsou spojena;
c)
jejich vnitrostátní právní předpisy v největším možném rozsahu zakazují vlastníkům a provozovatelům plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, aby se v oblasti dohody GFCM podíleli na rybolovných činnostech prováděných plavidly, jež nejsou zapsána v rejstříku GFCM, či byli s těmito rybolovnými činnostmi spojeni;
d)
jejich vnitrostátní právní předpisy v největším možném rozsahu požadují, aby vlastníci plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, byli státními příslušníky nebo právními subjekty členského státu vlajky;
e)
jejich plavidla vyhovují všem příslušným opatřením GFCM pro zachování a řízení.
7. Členské státy přijmou nezbytná opatření, jimiž plavidlům o celkové délce přesahující 15 m, která nejsou zapsána v rejstříku GFCM, zakážou lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ryby, měkkýše a korýše ulovené v oblasti dohody GFCM.
8. Členské státy neprodleně sdělí Komisi veškeré údaje vedoucí k důvodnému podezření, že plavidla o celkové délce přesahující 15 m, která nejsou zapsána v rejstříku GFCM, provádějí v oblasti dohody GFCM lov nebo překládku ryb, měkkýšů a korýšů.
KAPITOLA II
Opatření státu přístavu
Článek 18
Oblast působnosti
Tato kapitola se vztahuje na rybářská plavidla třetích zemí.
Článek 19
Předběžné oznámení
Odchylně od čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 činí doba pro podání předběžného oznámení alespoň 72 hodin před odhadovaným časem připlutí do přístavu.
Článek 20
Inspekce v přístavu
1. Bez ohledu na čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 podrobí členské státy každoročně ve svých určených přístavech inspekci alespoň 15 % vykládek a překládek.
2. Bez ohledu na čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1005/2008 jsou rybářská plavidla, která vplují do přístavu členského státu bez předchozího povolení, ve všech případech podrobena inspekci.
Článek 21
Postup při inspekci
Kromě požadavků stanovených v článku 10 nařízení (ES) č. 1005/2008 odpovídají inspekce v přístavu požadavkům stanoveným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 22
Odepření použití přístavu
1. Členské státy neumožní plavidlu třetí země, aby použilo jejich přístavy pro vykládku, překládku či zpracování produktů rybolovu ulovených v oblasti dohody GFCM, a odepřou mu přístup k přístavním službám, mimo jiné včetně služeb doplnění paliva a zásob, pokud plavidlo:
a)
nesplňuje požadavky stanovené v tomto nařízení;
b)
je zařazeno do seznamu plavidel, která prováděla nezákonný, nehlášený nebo neregulovaný rybolov nebo jej podporovala, přijatého regionální organizací pro řízení rybolovu nebo
c)
nemá platné oprávnění k tomu, aby v oblasti dohody GFCM provádělo rybolovné činnosti nebo činnosti, které s rybolovem souvisejí.
Odchylně od prvního pododstavce nic nebrání členským státům, aby v případě vyšší moci nebo situace nouze ve smyslu článku 18 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (11) umožnily plavidlu třetí země, aby použilo jejich přístavy pro služby nezbytně nutné k nápravě takové situace.
2. Odstavec 1 se použije navíc k ustanovením o odepření použití přístavu stanoveným v čl. 4 odst. 2 a čl. 37 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1005/2008.
3. Pokud členský stát odepřel použití svých přístavů plavidlu třetí země v souladu s odstavci 1 či 2, neprodleně takovéto opatření oznámí veliteli plavidla, státu vlajky, Komisi a výkonnému tajemníkovi GFCM.
4. Pokud pominuly důvody pro odepření uvedené v odstavcích 1 či 2, členský stát odepření zruší a uvědomí o tom osoby a subjekty uvedené v odstavci 3, jimž bylo odepření oznámeno.
HLAVA IV
SPOLUPRÁCE, INFORMACE A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 23
Spolupráce a informace
1. Komise a členské státy spolupracují a vyměňují si informace s výkonným tajemníkem GFCM, a to zejména tím, že:
a)
žádají o informace z příslušných databází a dodávají informace do těchto databází;
b)
žádají o spolupráci na podporu účinného provádění tohoto nařízení a zároveň ji poskytují.
2. Členské státy zaručí, že jejich vnitrostátní informační systémy týkající se rybolovu umožňují, aby mezi těmito státy a výkonným tajemníkem GFCM probíhala přímá elektronická výměna informací o inspekcích státu přístavu uvedených v hlavě III, s patřičným ohledem na příslušné požadavky na důvěrnost.
3. Členské státy přijmou opatření pro elektronickou výměnu informací mezi příslušnými vnitrostátními agenturami a pro koordinaci činností těchto agentur při provádění opatření podle hlavy III kapitoly II.
4. Pro účely tohoto nařízení sestaví členské státy seznam kontaktních míst a neprodleně jej elektronicky předají Komisi, výkonnému tajemníkovi GFCM a smluvním stranám GFCM.
5. Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se spolupráce a výměny informací. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Článek 24
Hlášení přehledu statistických údajů
1. Před 1. květnem každého roku předávají členské státy výkonnému tajemníkovi GFCM údaje o úkolech 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 a 1.5 uvedených v přehledu statistických údajů GFCM podle oddílu C přílohy III.
2. Pro předávání údajů uvedených v odstavci 1 použijí členské státy systém GFCM pro zadávání údajů nebo jakoukoli jinou vhodnou normu a protokol pro předkládání údajů, které jsou stanoveny výkonným tajemníkem GFCM a jsou k dispozici na internetových stránkách GFCM.
3. Členské státy informují Komisi o údajích předložených na základě tohoto článku.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání údajů uvedených v tomto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený podle čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 26
Přenesení pravomoci
V rozsahu nezbytném k tomu, aby změny, jež se týkají stávajících a v právu Unie již provedených opatření GFCM a jež se staly pro Unii závaznými, byly provedeny v právu Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, aby mohla změnit ustanovení tohoto nařízení týkající se:
a)
poskytování informací výkonnému tajemníkovi GFCM podle čl. 15 odst. 4;
b)
předávání seznamu plavidel oprávněných provádět rybolov výkonnému tajemníkovi GFCM podle článku 17;
c)
opatření států přístavu podle článků 18 až 22;
d)
spolupráce, informací a podávání zpráv podle článků 23 a 24;
e)
tabulky, mapy a zeměpisných souřadnic zeměpisných podoblastí GFSM uvedených v příloze I;
f)
postupů při inspekci plavidel prováděné státem přístavu uvedených v příloze II a
g)
statistických údajů GFCM stanovených v příloze III.
Článek 27
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 26 je svěřena Komisi na dobu tří let od 19. ledna 2012. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 26 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 26 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Na podnět Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 28
Změny nařízení (ES) č. 1967/2006
Nařízení (ES) č. 1967/2006 se mění takto:
1)
v článku 4 se zrušuje odstavec 3;
2)
v článku 9 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. U vlečných sítí jiných než uvedených v odstavci 4 musí být minimální velikost ok:
a)
odpovídající síti se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo
b)
taková, že na řádně odůvodněnou žádost vlastníka plavidla odpovídá síti s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm, jež musí mít uznanou selektivitu podle velikosti, která se rovná selektivitě sítí uvedených v písmenu a) nebo ji přesahuje.
Rybářská pravidla jsou oprávněna používat a mít na palubě pouze jeden ze dvou uvedených druhů sítí.
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o provádění tohoto odstavce, na jejímž základě, jakož i na základě informací předložených členskými státy do 31. prosince 2011, navrhne případně odpovídající změny.“;
3)
článek 24 se zrušuje;
4)
v článku 27 se zrušují odstavce 1 a 4.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1343/2011,
13. detsember 2011,
mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ühendus liitus Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamislepinguga („GFCMi leping”) vastavalt nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsusele 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (3) („GFCM”).
(2)
GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist.
(3)
Euroopa Liit ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised.
(4)
GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna liit on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused liidule siduvad ning need tuleks liidu õiguses rakendada ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud.
(5)
GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmed GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevad soovitused ja resolutsioonid, mis on liidu õiguses rakendatud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega, või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, määruse (EÜ) nr 1967/2006 (4) artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24.
(6)
Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende rakendamiseks liidu õiguses, oleks asjakohane rakendada kõnealused soovitused üheainsa õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta.
(7)
Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on määratletud GFCMi lepingu preambulis, tuleks kõnealused soovitused selguse ja õiguskindluse huvides rakendada liidu õigusaktides ühe eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatustena, sest nimetatud määrus käsitleb üksnes Vahemerd.
(8)
Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse. Lisaks tuleks edasi täpsustada selles määruses sätestatud võrgusilma miinimumsuurust käsitlevaid teatud sätteid.
(9)
Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”.
(10)
GFCM võttis 2009. aasta 23.-27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890), vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse. Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames.
(11)
Mõne püügivahendi selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset. Lisaks püügikoormuse üldisele kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et tagada paljunemise võimalikult vähese häirimisega nimetatud liikide jätkusuutlik kasutamine. Seepärast on kõigepealt soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning seejärel mitte lubada nimetatud taseme suurendamist.
(12)
Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikule kasutusele. Kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada.
(13)
GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, (5) hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning seda on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010, on selles siiski mõned osad (nt sadamas inspekteerimise sagedus, ulatus ja menetlused), mida on vaja käsitleda käesolevas määruses, et kohandada seda soovitust GFCMi lepingu piirkonna eripäraga.
(14)
Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada käesoleva määruse sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses kalapüügipiirangutega piirkondades toimunud püügitegevuse aruande vormi ja edastamisega; halva ilma tõttu kaotsiläinud päevade kuldmakrelli püügikeelu ajale ülekandmise taotluste ja sellise ülekandmise aruande vormi ja edastamisega; kuldmakrelli püügi kohta andmete kogumise kontekstis esitatava aruande vormi ja edastamisega; Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuuruse kasutamise teabe vormi ja edastamisega; ning statistiliste maatriksite teabe vormi ja edastamisega, samuti seoses GFCMi täitevsekretäriga tehtava koostöö ja teabevahetusega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).
(15)
Selleks et tagada liidu poolt tema GFCMi lepingust tulenevate kohustuste jätkuv täitmine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õiguses selliste muudatuste rakendamisega, mis on saanud liidu suhtes siduvaks seoses liidu õiguses juba rakendatud kehtivate GFCMi meetmetega ja milleks on GFCMi täitevsekretärile teabe esitamine võrgusilma miinimumsuuruse kohta Mustas meres; GFCMi täitevsekretariaadile volitatud laevade nimekirja edastamine GFCMi registrisse kandmiseks; sadamariigi meetmed; koostöö, teavitamine ja aruandlus; GFCMi geograafiliste alapiirkondade ja geograafiliste koordinaatide kaart ja tabel; laevade inspekteerimise kord sadamariigis ning GFCMi statistilised maatriksid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis („GFCM”) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist liidus.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse ELi kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse kutselise kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse suhtes GFCMi lepingu piirkonnas.
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist.
2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.
Artikkel 3
Mõisted
Lisaks nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (7) artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel järgmisi mõisteid:
a) „GFCMi lepingu piirkond”- Vahemeri ja Must meri ning neid ühendavad veed, nagu on kirjeldatud GFCMi lepingus;
b) „püügikoormus”- kalalaeva püügivõimsuse, väljendatud kas kW-des või GT-des (brutotonnaaž), ning merepäevadena väljendatud püügitegevuse korrutis;
c) „merepäev”- kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest, kui kaua on kõnealune laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas;
d) „ELi laevastikuregistri number”- komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (8) I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri number.
II JAOTIS
TEHNILISED MEETMED
I PEATÜKK
Kalapüügipiirangutega piirkonnad
I Jagu
Kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes
Artikkel 4
Kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamine
Kalapüügipiirangutega piirkond kehtestatakse Lioni lahe idaosas järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
-
42° 40′ N, 4° 20′ E
-
42° 40′ N, 5° 00′ E
-
43° 00′ N, 4° 20′ E
-
43° 00′ N, 5° 00′ E.
Artikkel 5
Püügikoormus
Veetavaid võrke, põhjaõngejadasid, pelaagilisi õngejadasid ning põhja kinnitatud võrke kasutavate laevade puhul ei ületa põhjalähedaste kalavarude püügikoormus artiklis 4 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonnas iga liikmesriigi püügikoormust kõnealuses piirkonnas 2008. aastal.
Artikkel 6
Kalapüügi register
Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 elektroonilisel kujul nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes püüdsid kala 2008. aasta jooksul artiklis 4 osutatud piirkonnas ning I lisas määratletud GFCMi geograafilises alapiirkonnas 7. Selles nimekirjas esitatakse laeva nimi, laeva ELi laevastikuregistri number, ajavahemik, milleks laeval oli püügiluba artiklis 4 osutatud piirkonnas, ning päevade arv, mille iga laev oli 2008. aastal geograafilises alapiirkonnas 7 ning täpsemalt artiklis 4 osutatud piirkonnas.
Artikkel 7
Püügiloaga laevad
1. Laevadele, kellel on lubatud püüda kala artiklis 4 osutatud piirkonnas, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (9) artiklile 7.
2. Kalalaevadele, kes ei ole püüdnud kala artiklis 4 osutatud piirkonnas enne 31. detsembrit 2008, ei anta luba nimetatud piirkonnas kalapüügiks.
3. Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 siseriiklikud õigusaktid, mis olid jõus 31. detsembril 2008 ning mis käsitlevad järgmist:
a)
maksimaalne tundide arv päevas, mille kestel on laeval lubatud kala püüda,
b)
maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel on laeval lubatud viibida merel ning ära olla sadamast,
c)
kalalaevadele registreerimissadamast väljumiseks ja sinna naasmiseks ettenähtud kohustuslik aeg.
Artikkel 8
Tundlike elupaikade kaitse
Liikmesriigid tagavad artiklis 4 osutatud piirkonna kaitsmise mis tahes muu inimtegevuse mõjude eest, mis ohustavad kõnealuse kudemispiirkonna iseloomulike joonte säilimist.
Artikkel 9
Teave
Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 1. veebruari elektroonilise aruande artiklis 4 osutatud piirkonnas toimunud püügitegevuse kohta.
Komisjon võib võtta vastu rakendusakte sellise püügitegevuse aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
II Jagu
Kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitseks
Artikkel 10
Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine
Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:
a)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
-
39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E
-
39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E
-
39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E
-
39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E;
b)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
-
31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E
-
31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E
-
32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E
-
32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E;
c)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
-
33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E
-
33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E
-
34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E
-
34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E.
Artikkel 11
Tundlike elupaikade kaitse
Liikmesriigid tagavad, et nende pädevate asutuste ülesanne oleks kaitsta süvamere tundlikke elupaiku artiklis 10 osutatud piirkondades, ning tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud mis tahes muu tegevuse eest, mis ohustab nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.
II PEATÜKK
Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele
Artikkel 12
Püügikeeluaeg
1. Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal.
2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi püügipäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega püüdvate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu püügipäevade ülekandmiseks.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis.
4. Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave:
a)
aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta,
b)
laeva nimi ja laeva ELi laevastikuregistri number.
5. Komisjon teeb lõikes 2 osutatud liiki taotluste kohta otsuse kuue nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest otsusest liikmesriiki kirjalikult.
6. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest. Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud püügipäevade ülekandmise kohta, nagu on osutatud lõikes 2.
7. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõikes 4 osutatud taotluse ning lõikes 6 osutatud ülekandmise aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 13
Kalapüügiluba
Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 ning kõnealuste laevade nimed ja ELi laevastikuregistri numbrid kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile. Kalapüügiluba peab olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri.
Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes.
Artikkel 14
Andmete kogumine
1. Ilma et see piiraks nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) (10) kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks.
2. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning samuti eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse.
Komisjon võib võtta vastu rakendusakte selliste aruannete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimismenetlusega.
3. Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.
III PEATÜKK
Püügivahendid
Artikkel 15
Võrgusilma miinimumsuurus kalapüügi puhul Mustal merel
1. Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuurus on 40 mm. Noodaosi, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 40 mm, ei tohi kasutada ega pardal hoida.
2. Enne 1. veebruari 2012 asendatakse lõikes 1 osutatud noot ruudukujuliste silmadega noodaga, mille pära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noodaga, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus on sama, mis ruudukujuliste silmadega nooda puhul, mille pära silmasuurus on 40 mm, või suurem sellest.
3. Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad põhjalähedaste kalavarude traalpüügiga Mustal merel, esitavad komisjonile esimest korda hiljemalt 16. veebruaril 2012 ja seejärel iga kuue kuu tagant kalalaevade nimekirja, kes sellise tegevusega Mustal merel tegelevad ja kes kasutavad ruudukujuliste silmadega nootasid, mille pära silmasuurus on 40 mm, või rombikujuliste silmadega nootasid, mille silmasuurus on vähemalt 50 mm, ning samuti nende osakaalu põhjalähedase traalpüügiga tegelevas liikmesriigi kalalaevastikus.
Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas lõikes osutatud teabe vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Komisjon edastab lõikes 3 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile.
Artikkel 16
Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine
Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1 000 m on keelatud.
III JAOTIS
KONTROLLIMEETMED
I PEATÜKK
Laevade register
Artikkel 17
Püügiloaga laevade register
1. Iga liikmesriik saadab igal aastal enne 1. detsembrit komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil ajakohastatud nimekirja tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, kellel liikmesriik lubab püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas, väljastades talle selleks püügiloa.
2. Lõikes 1 osutatud nimekirjas esitatakse järgmine teave:
a)
laeva ELi laevastikuregistri number ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele;
b)
ajavahemik, mille jooksul püük ja/või ümberlaadimine on lubatud;
c)
kasutatavad püügivahendid.
3. Komisjon saadab igal aastal enne 1. jaanuari ajakohastatud nimekirja GFCMi täitevsekretariaadile, et asjakohased laevad kantaks GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 m üldpikkusega laevu, kellel on lubatud püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas („GFCMi register”).
4. Lõikes 1 osutatud nimekirja muudatused saadetakse komisjonile edastamiseks GFCMi täitevsekretariaadile tavapärase andmeedastussüsteemi abil vähemalt kümme tööpäeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi lepingu piirkonnas.
5. ELi kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei tohi GFCMi lepingu piirkonnas püüda, pardal hoida, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe.
6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega nad tagavad, et:
a)
ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas;
b)
püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;
c)
liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi lepingu piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega;
d)
liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;
e)
liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.
7. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi lepingu piirkonnas ning nimetatud piirkonnast pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.
8. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi lepingu piirkonnas.
II PEATÜKK
Sadamariigi meetmed
Artikkel 18
Reguleerimisala
Käesolevat peatükki kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes.
Artikkel 19
Eelteade
Erandina määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikest 1 on etteteatamisaeg vähemalt 72 tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega.
Artikkel 20
Inspekteerimine sadamas
1. Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 1, inspekteerivad liikmesriigid oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 15 % lossimisest ja ümberlaadimisest.
2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 2, inspekteeritakse igal juhul selliseid kalalaevu, kes sisenevad liikmesriigi sadamasse ilma eelneva loata.
Artikkel 21
Inspekteerimismenetlus
Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 10 sätestatud nõuetele peab sadamas tehtav inspekteerimine vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.
Artikkel 22
Sadama kasutamise keelamine
1. Liikmesriigid ei luba kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamat GFCMi lepingu piirkonnas püütud kalatoodete lossimiseks, ümberlaadimiseks ega töötlemiseks ning keelavad sellel sadamateenuste kasutamise, muu hulgas kütuse- ja muude varude täiendamise, juhul kui laev:
a)
ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele või
b)
on piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa, või
c)
on ilma kehtiva loata tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas.
Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lubada kolmandate riikide laevadel oma sadamat kasutada vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (11) artikli 18 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks tingimata vajalikke teenuseid.
2. Lõiget 1 kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 2 ning artikli 37 lõigete 5 ja 6 sätetele, milles on käsitletud sadama kasutamise keelamist.
3. Kui liikmesriik on lõigete 1 või 2 kohaselt keelanud kolmanda riigi laeval oma sadamate kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata asjaomase kalalaeva kaptenit, lipuriiki, komisjoni ning GFCMi täitevsekretäri.
4. Kui lõigetes 1 või 2 osutatud põhjused keelustamiseks enam ei kehti, tühistab liikmesriik oma keelu ja teavitab sellest tühistamisest lõikes 3 osutatud isikuid.
IV JAOTIS
KOOSTÖÖ, TEAVITAMINE JA ARUANDLUS
Artikkel 23
Koostöö ja teavitamine
1. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ning vahetavad teavet GFCMi täitevsekretäriga, eelkõige:
a)
asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades;
b)
taotledes ja tehes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.
2. Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud kalandusega seotud teabesüsteemid võimaldavad vahetada otse elektroonilisel teel andmeid GFCMi täitevsekretäriga III jaotises osutatud sadamariigi inspekteerimise kohta, võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.
3. Liikmesriigid võtavad meetmed teabe vahendamiseks asjaomastele riiklikele ametiasutustele elektrooniliselt ja nende asutuste tegevuse koordineerimiseks III jaotise II peatükis esitatud meetmete rakendamisel.
4. Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamisel kontaktisikute nimekirja, mis saadetakse viivitamata elektrooniliselt komisjonile, GFCMi täitevsekretärile ja GFCMi lepingu osalistele.
5. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte koostöö ja teabe vahetamise üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 24
Statistiliste maatriksite andmete teatamine
1. Liikmesriigid edastavad igal aastal enne 1. maid GFCMi täitevsekretärile GFCMi statistilise maatriksi ülesannete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 andmed vastavalt III lisa C osale.
2. Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks GFCMi andmesisestuse süsteemi või mis tahes muud sobivat GFCMi täitevsekretäri poolt ettenähtud andmeedastusstandardit ja -protokolli, mis on kättesaadav GFCMi veebilehel.
3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni andmetest, mida nad käesoleva artikli alusel on edastanud.
Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas artiklis osutatud andmete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
V JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 25
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee, mis on loodud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 26
Volituste delegeerimine
Ulatuses, mis on vajalik, et rakendada liidu õiguses juba liidu õiguses rakendatud kehtivate GFCMi meetmete muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, antakse komisjonile volitused võtta artikli 27 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga muuta käesoleva määruse sätteid seoses järgmisega:
a)
teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4;
b)
GFCMi täitevsekretärile püügiloaga laevade nimekirja edastamine kooskõlas artikliga 17;
c)
sadamariigi meetmed kooskõlas artiklitega 18-22;
d)
koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja 24;
e)
GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga;
f)
laevade inspekteerimismenetlus sadamariigis kooskõlas II lisaga ning
g)
GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga.
Artikkel 27
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 26 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates 19. jaanuarist 2012. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 26 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 26 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 28
Määruse (EÜ) nr 1967/2006 muutmine
Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt:
1)
artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;
2)
artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:
a)
ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või
b)
laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest.
Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist.
Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.”;
3)
artikkel 24 jäetakse välja;
4)
artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4.
Artikkel 29
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 13. detsember 2011