PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 792/2011,
5. august 2011,
millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 118/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist.
(3)
Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule.
(6)
Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8-11.
4. DUMPING
4.1. Normaalväärtus
(9)
Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused.
(10)
Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19-20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda.
(11)
Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16-protsendiline müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8-protsendiline kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta.
(12)
Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15-17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd, kui seda on olnud võimalik kontrollida, peeti 16-protsendilist müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi.
(13)
Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8-protsendiline kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5-protsendilist määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5-protsendilist kasumimäära ning teiseks kasutati 5-protsendilist kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud, ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära.
(14)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5-protsendiline kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi.
(15)
Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust.
(16)
Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse, võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate liitu suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit.
(17)
Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik, ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi.
(18)
Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15-20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta.
4.2. Ekspordihind ja võrdlus
(19)
Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega.
(20)
Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21-24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.
4.3. Dumpingumarginaal
(21)
Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused.
(22)
Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Eksportiv tootja
Dumpingumarginaal
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tai
16,3 %
(23)
Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist liitu, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.
5. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(24)
Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28-32 esitatud järeldused.
6. KAHJU
6.1. Liidu tarbimine ja Taist pärit import
(25)
Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem, kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid.
(26)
Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas.
(27)
Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008 - uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid, ning Eurostati andmetele muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele.
(28)
Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi / tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8-15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0-15,0 %-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu.
(29)
Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele, mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata.
(30)
Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33-40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta.
6.2. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(31)
Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse.
(32)
Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt.
(33)
Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41-57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(34)
Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58-64.
7.2. Muude tegurite mõju
(35)
Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju.
(36)
Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25-30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel.
(37)
Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku liidu muude tootjate turuosa suurenemisega.
(38)
Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma liidus toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist pärit ekspordist. Isegi kui teisel liidu tootjal õnnestus liidu tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud liidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik.
(39)
Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % liidu turust, st see on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui liidu hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing.
(40)
Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt kõrgem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt langenud.
(41)
Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine.
7.3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(42)
Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65-76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
8. LIIDU HUVID
(43)
Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse.
(44)
Ajutise määruse põhjenduste 79-90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust.
8.1. Importijad ja kauplejad
(45)
Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab liidus spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes.
(46)
Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja liidu tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta.
(47)
Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92), vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega.
8.2. Kasutajad
(48)
Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustiku vastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit eri allikatest nii liidus, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat.
(49)
Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele.
(50)
Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab liidu turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte liidust ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et liidu turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu.
(51)
Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda liidu turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud.
8.3. Järeldus liidu huvide kohta
(52)
Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77-110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.
9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(53)
Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111-114.
9.2. Lõplikud meetmed
(54)
Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6 %, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6 % kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine.
(55)
Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3 %, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase.
(56)
Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3-protsendiline lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr.
10. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(57)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavatele Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ja 8305100036) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 16,3 %.
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 118/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. august 2011