ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 243/2012/EL,
14. märts 2012,
millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)
pärast konsulteerimist regioonide komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (3) võib komisjon esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks. Nimetatud programmides tuleks sätestada poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkude ja -teenuste suhtes kohaldatavatele direktiividele. Need poliitikasuunad ja eesmärgid peaksid lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks. Raadiospektripoliitika programm (edaspidi „programm”) toetab strateegiat „Euroopa 2020” käsitlevas komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises ja digitaalarengu tegevuskava käsitlevas komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises esitatud eesmärke ja põhimeetmeid ning kuulub ühtse turu akti käsitleva komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatise 50 prioriteetse meetme hulka.
(2)
Käesoleva otsusega ei tohiks piirata olemasoleva liidu õiguse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)), (6) direktiivi 2002/21/EÜ ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (7) kohaldamist. Käesolev otsus ei tohiks piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt liidu õigusele, mille eesmärgiks on saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel.
(3)
Spekter on tähtsaim avalik ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud. Lihtne juurdepääs spektrile aitab pakkuda elektroonilise side võimalusi, eriti hõredamalt asustatud piirkondades äärealadel, näiteks maapiirkondades või saartel asuvate elanike ja ettevõtjate jaoks. Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale.
(4)
Spektri haldamisel, eraldamisel ja kasutamisel tuleb majanduslikku ja sotsiaalset lähenemisviisi muuta. Lähenemisviis peaks eelkõige keskenduma spektripoliitikale, et tagada spektri suurem tõhusus, parem sageduste planeerimine ning kaitse spektrikasutusega seotud konkurentsivastase tegevuse eest.
(5)
Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine liidu tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete siseturgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid liidu poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks ja töökohtade loomiseks ning samal ajal toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu liidus; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist.
(6)
Sobiva spektri kasutamise ühtlustamine võib samuti parandada elektrooniliste sidekanalite kaudu osutatavate teenuste kvaliteeti ja nimetatud ühtlustamine on väga tähtis mastaabisäästu saavutamiseks, mis vähendaks nii traadita võrkude rajamise kulu kui ka traadita seadmete hinda tarbijate jaoks. Sel eesmärgil vajab liit poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja kosmose, transpordi, energeetika ja audiovisuaalvaldkonna siseturgu.
(7)
Programm peaks edendama konkurentsi ja aitama luua alust tõelisele digitaalsele ühtsele turule.
(8)
Programm peaks eriti toetama strateegiat „Euroopa 2020”, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teadmistepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks. Tarbimise kasv, eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja on-line-infosisu valdkonnas, suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele. See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada kõigile juurdepääs lairibaühendusele. Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega traadiga ja traadita lairibaühenduste tagamine, mis aitab saavutada eesmärki kindlustada 2020. aastaks kõigile lairibaühenduse kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja vähemalt pooltele liidu majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s, ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on käesolev programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel.
(9)
Programm peaks looma alused arengule, mille abil liit suudab traadita lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile. Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, et avada siseturg kõikidele liidu kodanikele.
(10)
Programm peaks kindlaks määrama liikmesriikide ja liidu institutsioonide peamised põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt olemasolevale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid.
(11)
Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mis parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba olemasoleva liidu poliitika rakendamiseks.
(12)
Hõlpsaks juurdepääsuks spektrile võib vaja minna uuenduslikke loaliike, näiteks spektri või infrastruktuuri ühiskasutust, mille rakendamist liidus võib hõlbustada hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige väiksemat koormust põhjustav lubade andmise tüüp, kus häired ei takista muude teenuste arengut.
(13)
Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida, sealhulgas geolokaliseerimisel põhineva ühiskasutuse hõlbustamisega.
(14)
Spektrikasutusõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusesse juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta. Selliste meetmete koordineeritud kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides ja kõnealuste õiguste omandamist kõikjal liidu piires kergendaks parimate tavade vahetamine nimetatud sagedusribade jaoks lubade andmise tingimuste ja korra alal ning ühismeetmed, mis takistaksid spektri kasutusõiguste koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi või põhjustada nimetatud õiguste lubamatut kasutamata jätmist. Võimaluse korral tuleks toetada spektri kollektiivset (jagatud) kasutamist - määramata arv sõltumatuid kasutajaid/seadmeid omab juurdepääsu spektrile samas sageduspiirkonnas samal ajal ja konkreetses geograafilises piirkonnas täpselt määratletud tingimustel - ilma et see piiraks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitleva direktiivi 2002/20/EÜ kohaldamist.
(15)
Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi, parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus traadiga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui praegused kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Praegust konkurentsiolukorda võib mõjutada uute spektri kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektri üleandmise või rentimise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ ja nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (8) (GSMi direktiiv) aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektrikasutusõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivis 2002/21/EÜ, et piirata igal ettevõtjal kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri kasutusõiguste koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.
(16)
Praeguse spektrikasutuse andmiku koostamine koos tehnoloogiasuundumuste, tulevase spektrivajaduse ja -nõudluse analüüsiga, eelkõige vahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, peaks lubama teha kindlaks sagedusribad, mille tõhusust saaks parandada, ja spektri ühise kasutamise võimalusi nii äri- kui ka avaliku sektori hüvanguks. Praeguse spektrikasutuse andmiku loomise ja pidamise metoodikas peaks asjakohaselt arvesse võtma haldusasutustele tekitatavat halduskoormust, ning eesmärgiks tuleks seada selle minimeerimine. Seega tuleb praeguse spektrikasutuse andmiku koostamise metoodika väljatöötamisel täielikult arvesse võtta komisjoni 16. mai 2007. aasta otsuse 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (9) kohaselt liikmesriikidelt saadud teavet.
(17)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta jagatud kasutuse õiguslikult kindlaksmääratud tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks seetõttu üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme.
(18)
Liikmesriikidele tuleks lubada vajaduse korral võtta üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid.
(19)
Vastavalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärkidele peaks traadita lairibaside oluliselt kaasa aitama majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehtaks kättesaadavaks piisavalt spektrit, antaks kiiresti kasutusõigusi ja lubataks kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Euroopa digitaalarengu tegevuskavas nõutakse kõigile ELi kodanikele 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seetõttu tuleks olemasolevate komisjoni otsustega juba hõlmatud spekter nimetatud otsuste tingimuste kohaselt kättesaadavaks teha. Sõltuvalt turunõudlusest tuleks vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ loaandmise menetlus maapealse side suhtes läbi viia 31. detsembriks 2012, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/411/EÜ, (10) 2008/477/EÜ (11) ja 2009/766/EÜ (12) määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla juurdepääs satelliit-lairibasidele.
(20)
Vajadusel tuleks kasutusele võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid on-line-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas.
(21)
Kui peaaegu 500 miljonil Euroopas elaval inimesel oleks kiire lairibaühendus, arendaks see siseturgu, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele, pakkudes igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on seega eluliselt tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel.
(22)
2006. aastal hindas Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU), et äriline mobiilside sektor vajaks kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1 280 ja 1 720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas. Tuleks märkida, et väiksem nimetatud arv (1 280 MHz) on suurem, kui on nõutud mõnedes riikides. Lisaks on mõnedes riikides nõuded laiemad kui suurem nimetatud näitaja (1 720 MHz). Mõlemad need väärtused sisaldavad spektrit, mida juba kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada eel-IMT süsteemides, nagu IMT-2000 ja selle edasiarendused. Ilma nõutava, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut.
(23)
800 MHz sagedusriba (790-862 MHz) on optimaalne suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele otsusega 2010/267/EÜ ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus), (13) millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha liidus aastaks 2013 elektroonilise sideteenuse jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks. Pikemas perspektiivis tuleks kavandada ka täiendavat spektrit, pidades silmas analüüsi tulemusi, tehnoloogiasuundumusi, tulevast spektrivajadust ja -nõudlust. Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks vajaduse korral õigustele lisada katvuse kohustused.
(24)
Traadita lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus.
(25)
Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, võivad litsentsideta neile praegu eraldatud mahtudest välja kasvada. Seoses spektri praeguse kasutamise ja uute vajaduste andmiku koostamisega ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel tuleks hinnata seda, kas on vajadust ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele sagedustel 2,4 GHz ja 5GHz.
(26)
Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks infosisu levikanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massilise teabeedastuse kanal, pakuvad traadiga ja traadita lairibaside ning muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma levikanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi.
(27)
Kõnealuse mitmeaastase programmi prioriteetidele keskendumiseks peaks liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd, et toetada ja saavutada eesmärki võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, avades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks.
(28)
Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on liidus lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga teha kindlaks teatavad lubade andmise tingimuste ja menetluste parimad tavad. Tingimused ja menetlused võiksid sisaldada katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele ja spektrikasutusõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi ja menetlusi kohaldada sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutusõigusi võib üle anda või rentida.
(29)
Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus, e-tervishoid, e-kaasamine ning vajadusel avalik julgeolek ja katastroofiabi, kus kasutatakse üha rohkem videoülekandeid ja andmeedastust kiire ja tõhusama teenuse eesmärgil, võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Pealegi tuleb teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) uurimistulemuste alusel uurida võimaliku suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga ja eriti VKEsid huvitavate projektide nagu kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks.
(30)
Strateegiaga „Euroopa 2020” on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, energiatõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks energiatõhususe 20 % parandamisega aastaks 2020. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades.
(31)
Spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamisel tuleks täielikult arvesse võtta rahva tervise kaitsmist elektromagnetväljade eest, mis on oluline kodanike heaolu tagamiseks. Seda on käsitletud nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega (sagedusega 0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramist) (14) ning ülioluline on tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt.
(32)
Olulised üldise huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks. Ühisel alusel tuleks kättesaadavaks teha piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete arenguks ja vabaks liikumiseks ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks. Uuringud on näidanud, et järgmise viie kuni kümne aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz.
(33)
Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajaduse tõttu tugev piiriülene või rahvusvaheline mõõde.
(34)
Euroopa Liidu Kohtu asjakohastest lahenditest tuleneb, et rahvusvahelise lepingu reguleerimisala kuulumise korral osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse on oluline tagada tihe koostöö liikmesriikide ja liidu institutsioonide vahel. See koostöökohustus, mida täpsustatakse väljakujunenud kohtupraktikas, tuleneb liidu ja liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttest.
(35)
Liikmesriigid võivad vajada ka tuge sageduste kooskõlastamise kahepoolsetel läbirääkimistel liidu naaberriikidega, kaasa arvatud kandidaatriikidega ja ühinevate riikidega, et täita oma liidu õiguse kohaseid sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi. See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning ühtlustada spektrikasutust isegi väljaspool liidu piire.
(36)
Otsuse eesmärkide saavutamiseks on oluline tõhustada olemasolevat institutsioonilist raamistikku spektripoliitika ja -halduse kooskõlastamiseks liidu tasemel, sealhulgas kahte või enamat liikmesriiki otseselt mõjutavates küsimustes, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning CEPTi vahel.
(37)
Et tagada ühtsed tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (15).
(38)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi väljatöötamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning käesoleva otsuse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(39)
Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest.
(40)
Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse komisjoni otsusega 2002/622/EÜ loodud raadiospektripoliitika töörühma arvamust (16),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Eesmärk ja reguleerimisala
1. Käesoleva otsusega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm spektrikasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks, et tagada siseturu toimimine sellistes liidu spektrikasutusega seotud poliitikavaldkondades nagu elektrooniline side, teadusuuringud, tehnoloogia areng ja kosmos, transport, energeetika ja audiovisuaalvaldkond.
Käesolev otsus ei mõjuta spektri piisavat kättesaadavust teistes liidu poliitikavaldkondades, nagu kodanikukaitse, katastroofiabi ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika.
2. Käesolev otsus ei piira olemasolevate liidu õigusaktide kohaldamist, eelkõige direktiivide 1999/5/EÜ, 2002/20/EÜ ja 2002/21/EÜ ja kui käesoleva otsuse artiklist 6 ei tulene teisiti, otsuse nr 676/2002/EÜ ning siseriiklikul tasandil liidu õigusega kooskõlas võetud meetmete kohaldamist.
3. Käesolev otsus ei piira riiklikul tasandil liidu õigusega täielikus kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga.
Käesoleva otsusega ei piirata liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel. Kui käesolev otsus või selle alusel võetud meetmed artiklis 6 nimetatud sagedusribade suhtes mõjutab liikmesriikides üksnes ning otseselt avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel vajalikus ulatuses kasutatavat spektrit, võivad liikmesriigid jätkata selle sagedusriba kasutamist avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel, kuni käesoleva otsuse või selle alusel võetud meetme jõustumise kuupäeval vastavas sagedusribas olevate süsteemide kasutamine lõpetatakse. Liikmesriik teatab nõuetekohaselt oma otsusest komisjonile.
Artikkel 2
Üldised regulatiivsed põhimõtted
1. Liikmesriigid teevad üksteise ja komisjoniga koostööd läbipaistval viisil, et tagada kogu liidus järgmiste üldiste regulatiivsete põhimõtete järjekindel rakendamine:
a)
kohaldada kõige asjakohasemat ja võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus. Sellise lubade andmise süsteemi aluseks on objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid;
b)
aidata kaasa siseturu arengule, tulevikus kogu liitu hõlmavate digitaalteenuste tekkimist ning tõhusat konkurentsi soodustades;
c)
toetada konkurentsi ja innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet, et hõlbustada lairibateenuste kättesaadavust ja reageerida tõhusalt suuremale traadita andmeedastusele;
d)
määratleda spektri kasutamise tehnilised tingimused, võttes täielikult arvesse asjaomast liidu õigust, muu hulgas piiranguid üldsuse kokkupuutele elektromagnetväljadega;
e)
edendada spektrikasutusõiguste puhul võimaluse korral tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust.
2. Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 määratud üldistele regulatiivsetele põhimõtetele kohaldatakse elektroonilise side suhtes vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklitele 8a, 9, 9a ja 9b ning otsusele nr 676/2002/EÜ järgmisi konkreetseid põhimõtteid:
a)
kohaldada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks spektrikasutusõiguse suhtes tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust ning raadiosageduste individuaalsete kasutusõiguste üleandmist või rentimist;
b)
edendada raadiosageduste kasutamise ühtlustamist kogu liidus, vastavalt vajadusele tagada nende tulemuslik ja tõhus kasutamine;
c)
soodustada traadita andmeside ja lairibateenuste ulatuslikumat kasutamist, eelkõige paindlikkuse edendamisega, ja toetada innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet.
Artikkel 3
Poliitika eesmärgid
Käesoleva otsuse prioriteetidele keskendumiseks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et toetada ja saavutada järgmisi poliitika eesmärke:
a)
soodustada spektri tõhusat haldamist ja kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele, kajastades spektri olulist ühiskondlikku, kultuurilist ja majanduslikku väärtust;
b)
püüda eraldada õigeaegselt piisavalt ja asjakohaselt spektrit eesmärgiga toetada liidu poliitika eesmärke ja et kõige paremini rahuldada kasvavat nõudlust traadita andmeside järele, võimaldades niimoodi äri- ja avalike teenuste arendamist, võttes samal ajal arvesse olulisi üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism; selleks tuleb teha kõik võimalik, et artiklis 9 osutatud spektri andmiku alusel määrata kindlaks hiljemalt 2015. aastal sobilik vähemalt 1 200 MHz spekter. See arv hõlmab juba kasutusel olevat spektrit;
c)
ületada digitaalne lõhe ja aidata saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, soodustades 2020. aastaks kõigile liidu kodanikele juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja võimaldades liidus saada suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendused;
d)
võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, vabastades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks;
e)
tagada lairiba mobiilside suurema läbilaskevõime kaudu nii äri- kui ka avaliku sektori arenguvõimalused;
f)
edendada innovatsiooni ja investeeringuid spektri kasutamise suurema paindlikkusega, rakendades kogu liidus järjekindlalt tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid tehnoloogilistele lahendustele, mida võidakse kasutusele võtta, ning tagades õigusliku reguleerimise piisava prognoositavuse, mis on muu hulgas sätestatud elektroonilise side reguleerivas raamistikus, avades ühtlustatud spektri uute kõrgeltarenenud tehnoloogiate jaoks ja võimaldades spektrikasutusõigustega kauplemist, luues sellega võimalused tulevaste liiduüleste teenuste arendamiseks;
g)
hõlbustada spektrile kerget juurdepääsu, kasutades elektrooniliste sideteenuste üldlubade soodsaid omadusi kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 5;
h)
ergutada passiivse infrastruktuuri ühiskasutust, kui see vastab proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artikliga 12;
i)
säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, püüdes eel- või järelmeetmete abil vältida raadiosageduste kasutusõiguste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi;
j)
vähendada siseturu killustumist ja kasutada täiel määral ära siseturu potentsiaali, et soodustada majanduskasvu ja mastaabisäästu liidu tasandil, tõhustades sobival viisil spektri kasutamiseks ja kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist;
k)
vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, muu hulgas soodustades tõhusat spektrikasutust toetavate standardite väljatöötamist ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule;
l)
toetada juurdepääsu uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel;
m)
vähendada liidu süsinikujalajälge, edendades traadita sidevõrkude ja seadmete tehnilist ja energiatõhusust.
Artikkel 4
Suurendatud tõhusus ja paindlikkus
1. Liikmesriigid edendavad koostöös komisjoniga vajadusel spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud kasutamist.
Liikmesriigid edendavad samuti praeguste ja uute tehnoloogiate arengut, näiteks kognitiivse raadio, sealhulgas nn valgeid alasid kasutava raadio valdkonnas.
2. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et muuta spektri kasutamine paindlikumaks ning edendada innovatsiooni ja investeerimist, rakendades uusi tehnoloogiaid ja võimaldades spektrikasutusõiguste üleandmist või rentimist.
3. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et edendada standardite arendamist ja ühtlustamist raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude jaoks, tuginedes vajaduse korral komisjonilt asjakohastele standardiasutustele antud standardimisvolitustele. Samuti tuleb erilist tähelepanu pöörata puudega inimestele mõeldud seadmete standarditele.
4. Liikmesriigid toetavad uurimis- ja arendustegevust selliste uute tehnoloogiate valdkonnas nagu kognitiivtehnoloogiad ja geolokaliseerimise andmebaasid.
5. Liikmesriigid näevad vajadusel ette spektrikasutusõiguste andmise valikukriteeriumid ja -menetlused, mis edendavad konkurentsi, investeerimist ja spektri kui avaliku hüve tõhusat kasutamist ning uute ja olemasolevate teenuste ja seadmete kooseksisteerimist. Liikmesriigid edendavad edaspidigi spektri tõhusat kasutamist võrkude, seadmete ja rakenduste jaoks.
6. Spektrikasutusõiguste tõhusa teostamise tagamiseks ja spektrikasutuse liigsete varude soetamise vältimiseks võivad liikmesriigid vajaduse korral kaaluda selliste asjakohaste meetmete võtmist, nagu rahatrahvid, motiveerivad tasud ja õiguste äravõtmine. Nimetatud meetmeid kehtestatakse ja kohaldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival ja proportsionaalsel viisil.
7. Liikmesriigid võtavad 1. jaanuariks 2013 elektrooniliste sideteenuste suhtes vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ vastu lairibateenuste arendamiseks sobivad lubade andmise ja jagamise meetmed, mille eesmärk on saavutada suurim võimalik läbilaskevõime ja lairibaühenduse kiirus.
8. Siseturu võimaliku killustumise vältimiseks erinevate valikukriteeriumide ja -menetluste tõttu ühtlustatud spektri korral, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks ning tehtud kaubeldavaks kõikides liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9b, aitab komisjon koostöös liikmesriikidega ja vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele selgitada välja ja vahetada parimaid tavasid kasutamislubade andmise tingimuste ja menetluste alal ja soodustab teabe jagamist kõnealuse spektri kohta, et suurendada järjepidevust kogu liidus, mis saavutatakse kooskõlas tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõttega.
Artikkel 5
Konkurents
1. Liikmesriigid soodustavad tõhusat konkurentsi ja väldivad konkurentsimoonutusi elektrooniliste sideteenuste siseturul kooskõlas direktiividega 2002/20/EÜ ja 2002/21/EÜ.
Spektrikasutusõiguse andmisel eraomandis elektrooniliste sidevõrkude kasutajatele võtavad liikmesriigid arvesse ka konkurentsiküsimusi.
2. Lõike 1 esimese lõigu täitmiseks ja ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist ja direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõike 4 alusel liikmesriikide poolt võetud meetmeid üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, võivad liikmesriigid muu hulgas kasutusele võtta järgmisi meetmeid:
a)
piirata spektrihulka, mille kohta ettevõtjale kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus, riigisisene või piirkondlik rändlus teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks. Täiendavaid tingimusi võivad kehtestada ainult pädevad riiklikud asutused;
b)
reserveerida teatava osa sagedusribast või sagedusriba kogumi uutele turuletulijatele, kui see on vajalik olukorra tõttu siseriiklikul turul;
c)
keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute spektrikasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, et vältida konkurentsi moonutamist kasutusõiguste eraldamisel, üleandmisel või kogumisel;
d)
keelata teatavad spektrikasutusõiguste üleandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklikul või liidu tasandil ühinemiskontrolli alla, kui nimetatud üleandmised võivad oluliselt takistada konkurentsi;
e)
muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida konkurentsi moonutamist raadiosageduste kasutamise õiguste üleandmisel või kogumisel.
3. Kui liikmesriigid soovivad võtta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid, tegutsevad nad vastavalt direktiivis 2002/20/EÜ sätestatud spektrikasutusõiguste tingimuste kehtestamise või muutmise korrale.
4. Liikmesriigid tagavad, et elektrooniliste sideteenuste lubade andmise ja valiku menetlused edendavad tõhusat konkurentsi liidu kodanike, tarbijate ja ettevõtjate huvides.
Artikkel 6
Spektri vajadus traadita lairibaside jaoks
1. Liikmesriigid võtavad koostöös komisjoniga kasutusele kõik meetmed, et kogu liidus oleks katvuse ja läbilaskevõime tagamiseks kättesaadav piisav spekter, et liit saavutaks maailma kiireimad lairibaühendused, võimaldades seeläbi traadita rakenduste levikut ja liidu jõudmist majanduskasvu tõhustavate uute teenuste vallas juhtpositsioonile, ning saavutada eesmärk tagada 2020. aastaks kõigile liidu kodanikele juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s.
2. Selleks, et edendada traadita lairibateenuste ulatuslikumat kättesaadavust liidu kodanike ja tarbijate huvides, teevad liikmesriigid kättesaadavaks otsustega 2008/411/EÜ (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EÜ (2,5-2,69 GHz) ja 2009/766/EÜ (900 - 1 800 MHz) määratud sagedusribad kõnealustes otsustes sätestatud tingimustel. Sõltuvalt turunõudlusest annavad liikmesriigid load 31. detsembriks 2012, ilma et see piiraks olemasolevate teenuste kasutuselevõttu, ja tingimustel, mis võimaldavad tarbijatele lihtsat juurdepääsu traadita lairibateenustele.
3. Liikmesriigid toetavad elektrooniliste sideteenuste osutajate sidevõrkude käimasolevat kaasajastamist, et see vastaks kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale ning teenuseosutajad saaksid sellest ka ise spektri kaudu kasu kooskõlas tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetega.
4. 1. jaanuariks 2013 annavad liikmesriigid load, millega võimaldatakse kasutada 800 MHz sagedusriba elektrooniliste sideteenuste jaoks. Komisjon lubab teha asjaomase liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel konkreetse erandi kuni 2015. aasta lõpuni nendes liikmesriikides, kus erakorralised riiklikud või kohalikud asjaolud või sageduse koordineerimise piiriülesed probleemid ei võimalda sagedusriba kättesaadavaks tegemist.
Kui liikmesriigi sageduse koordineerimise põhjendatud piiriülesed probleemid ühe või mitme riigiga, sealhulgas kandidaatriigiga või ühineva riigiga, püsivad pärast 2015. aasta 31. detsembrit ja takistavad 800 MHz sagedusriba kättesaadavaks tegemist, annab komisjon loa teha erakorralisi iga-aastaseid erandeid, kuni nimetatud probleemid on kõrvaldatud.
Liikmesriigid, kellele on tehtud esimeses või teises lõigus osutatud erand, tagavad, et 800 MHz sagedusriba kasutamine ei takista naaberliikmesriikides selle sagedusriba kättesaadavust muude elektrooniliste sideteenuste jaoks kui ringhäälinguteenused.
Seda lõiget kohaldatakse ka spektri koordineerimise probleemide suhtes Küprose Vabariigis tulenevalt asjaolust, et Küprose valitsusel puudub võimalus teostada tõhusat kontrolli osal oma territooriumist.
5. Liikmesriigid jälgivad koostöös komisjoniga pidevalt traadita lairibateenuste läbilaskevõime vajadusi. Artikli 9 lõikes 4 osutatud analüüsi tulemuste alusel hindab komisjon vajadust ühtlustada täiendavaid sagedusribasid ja koostab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 1. jaanuariks 2015.
Liikmesriigid võivad tagada, et vajaduse korral ja kooskõlas liidu õigusega hüvitatakse spektrikasutuse vahetuse või ümberjagamise otsesed kulud asjakohaselt vastavalt siseriiklikule õigusele.
6. Vajaduse korral soodustavad liikmesriigid koostöös komisjoniga äärealadel ja hõredalt asustatud piirkondades juurdepääsu 800 MHz sagedusriba kasutava lairibaühenduse kaudu kättesaadavatele teenustele. Liikmesriigid uurivad selleks võimalusi ja võtavad vajaduse korral tehnilisi ja reguleerivaid meetmeid, et 800 MHz sagedusriba vabastamine ei kahjustaks programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi kasutajaid.
7. Komisjon hindab koostöös liikmesriikidega, kas on põhjendatud ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele.
8. Liikmesriigid lubavad spektrikasutusõiguste üleandmist või rentimist ühtlustatud sagedusribades 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710 - 1 785 MHz, 1 805 - 1 880 MHz, 1 900 - 1 980 MHz, 2 010 - 2 025 MHz, 2 110 - 2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz ja 3,4-3,8 GHz.
9. Selleks et kõigil kodanikel oleks juurdepääs kõrgeltarenenud digitaalsetele teenustele, sh lairibaühendustele, eriti äärepiirkondades ja hõredalt asustatud aladel, võivad liikmesriigid ja komisjon uurida, kas internetile juurdepääsu võimaldavate lairiba satelliiditeenuste osutamiseks on olemas piisavalt spektrit.
10. Liikmesriigid uurivad koostöös komisjoniga võimalust laiendada pikorakkude ja femtorakkude kättesaadavust ja kasutamist. Nad võtavad täielikult arvesse selliste kärgside tugijaamade võimalusi, ning spektri jagatud ja litsentseerimata kasutust, et panna alus traadita võrkudele, millel võib olla oluline osa digitaalse lõhe ületamises.
Artikkel 7
Muude traadita side poliitikasuundadega seotud spektrivajadus
Innovaatilise audiovisuaalse meedia ja muude liidu kodanikele pakutavate teenuste edasise arengu toetamiseks, võttes arvesse ühtse digitaalse turu majanduslikku ja sotsiaalset kasu, tagavad liikmesriigid koostöös komisjoniga nende teenuste maapealse ja satelliitide kaudu osutamise jaoks piisava spektri kättesaadavuse, kui see vajadus on selgelt põhjendatud.
Artikkel 8
Liidu muude konkreetsete poliitikasuundadega seotud spektrivajadus
1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad spektri kättesaadavuse ja kaitsevad raadiosagedusi, mis on vajalikud Maa atmosfääri ja pinna seireks, võimaldavad kosmoserakenduste arengut ja kasutamist ning transpordisüsteemi täiustamist, eelkõige raadiosagedusi, mis on vajalikud Galileo programmi (17) alusel loodud ülemaailmse tsiviilkasutuseks ettenähtud navigatsioonisatelliitide süsteemi ja Maa seire Euroopa programmi (GMES) (18) ning arukate liiklusohutus- ja -juhtimissüsteemide jaoks.
2. Komisjon viib koostöös liikmesriikidega läbi uuringuid spektri kasutamisel energia säästmise kohta, et toetada vähese CO2-heite poliitika teostamist ning kaalub, kas teha spekter kättesaadavaks traadita tehnoloogiate jaoks, millega saab suurendada energiasäästu ja tõhusust muude jaotusvõrkude osas, nt veevõrgud, kaasa arvatud arukad energiavõrgud ja arukad mõõtmissüsteemid.
3. Komisjon püüab koostöös liikmesriikidega tagada piisava spektri ühtlustatud tingimustel kättesaadavaks tegemist, et toetada turvateenuseid ja vastavate seadmete vaba levikut ning innovaatiliste koostalitlusvõimeliste lahenduste arengut elanikkonna ohutuse ja avaliku julgeoleku, kodanikukaitse ja katastroofiabi valdkonnas.
4. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostöös teadlaste ja akadeemiliste ringkondadega kindlaks olulisemad teadus- ja arendustegevuse algatused ja uudsed rakendused, millel võib olla olulist sotsiaalmajanduslikku mõju ja/või investeerimispotentsiaali ja kaaluvad selliste rakenduste spektrivajadust ning vajadusel kaaluvad piisava hulga spektri eraldamist selliste rakenduste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel ja võimalikult väikese halduskoormusega.
5. Liikmesriigid püüavad koostöös komisjoniga tagada programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi jaoks vajalikud sagedusribad kooskõlas liidu eesmärkidega parandada siseturu integratsiooni ja kultuuri kättesaadavust.
6. Liikmesriigid ja komisjon püüavad tagada spektri kättesaadavuse raadiosagedustuvastuse (RFID) ja muu asjade interneti (IoT) traadita kommunikatsioonitehnoloogia jaoks ning teevad koostööd standardite väljatöötamise ja kõigi liikmesriikide asjade interneti spektri jaotuse ühtlustamise edendamiseks.
Artikkel 9
Andmik
1. Koostatakse spektri praeguse kasutuse (nii äri- kui ka avaliku sektori) andmik.
Andmiku eesmärgid on järgmised:
a)
võimaldada teha kindlaks sagedusribad, mille spektri praeguse kasutuse tõhusust saaks parandada;
b)
aidata teha kindlaks ümberjaotamiseks sobivad sagedusribad ja spektri jagatud kasutamise võimalused, et toetada käesolevas otsuses sätestatud liidu poliitikaid, võttes arvesse tulevasi spektrivajadusi, lähtudes muu hulgas tarbijate ja käitajate nõudmistest ning võimalusest selliseid vajadusi rahuldada;
c)
aidata analüüsida nii era- kui ka avaliku sektori spektrikasutajate spektrikasutuse viise;
d)
aidata tuvastada spektri sagedusribasid, mida saab anda kasutamiseks või anda uuele kasutajale, et parandada nende kasutuse tõhusust, edendada innovatsiooni ja parandada konkurentsi siseturul, uurida spektri jagatud kasutamise uusi viise, nii era- kui ka avaliku sektori kasutajate eeliste suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse selliste sagedusribade ja naabersagedusribade jaotamise ja ümberjaotamise potentsiaalset positiivset ja negatiivset mõju praegustele kasutajatele.
2. Käesoleva artikli lõike 1 ühtse rakendamise tagamiseks võtab komisjon, arvestades täiel määral raadiospektripoliitika töörühma seisukohtadega, hiljemalt 1. juuliks 2013 vastu rakendusaktid, et:
a)
töötada välja praktiline kord ja ühtsed vormid liikmesriikides spektri praeguse kasutuse kohta andmete kogumiseks ja komisjonile esitamiseks, tingimusel et järgitakse otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 8 kohaseid ärisaladust käsitlevaid norme ja tunnustatakse liikmesriigi õigust jätta konfidentsiaalne teave edastamata, võttes arvesse eesmärki vähendada liikmesriikide halduskoormust ja liidu õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust anda spetsiifilist teavet;
b)
töötada välja metoodika tehnoloogiasuundumuste ning käesoleva otsusega hõlmatud liidu poliitikavaldkondades tulevaste spektrivajaduste ja -nõuete analüüsimiseks, eelkõige selliste teenuste jaoks, mis toimiksid sagedusvahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, eesmärgiga teha kindlaks arenevad ja võimalikud olulised spektrikasutused.
Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
3. Komisjon haldab lõikes 1 nimetatud andmikku kooskõlas lõikes 2 osutatud rakendusaktidega.
4. Komisjon analüüsib tehnoloogiasuundumusi ning tulevasi spektrivajadusi ja -nõudeid lõike 2 punktis b osutatud rakendusaktide kohaselt. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud analüüsi tulemuste kohta.
Artikkel 10
Rahvusvahelised läbirääkimised
1. Spektrialastel rahvusvahelistel läbirääkimistel kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:
a)
kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub liidu pädevusse, võtab liit seisukoha kooskõlas liidu õigusega;
b)
kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse, püüavad liit ja liikmesriigid võtta ühise seisukoha kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte nõuetega.
Esimese lõigu punkti b kohaldamiseks teevad liit ja liikmesriigid koostööd kooskõlas liidu ja tema liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttega.
2. Liit aitab liikmesriikidel taotluse alusel õigusalase, poliitilise ja tehnilise toega lahendada spektriga seotud kooskõlastusküsimusi liidu naaberriikidega, sealhulgas kandidaatriikide ja ühinevate riikidega, et asjaomased liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi, mis tulenevad liidu õigusest. Nimetatud abi osutamisel kasutab liit oma kõiki õiguslikke ja poliitilisi volitusi liidu poliitikate rakendamise edendamiseks.
Liit toetab ka kolmandate riikide jõupingutusi liidu omaga ühilduva spektrihalduse rakendamiseks, et sellega kaitsta liidu spektripoliitika eesmärke.
3. Kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete läbirääkimiste pidamisel on liidu õigusest tulenevad kohustused liikmesriikidele siduvad. Spektriga seotud rahvusvahelisele kohustusele allakirjutamisel või selle muul viisil heakskiitmisel lisab liikmesriik oma allkirjale või muule heakskiidule ühisdeklaratsiooni, milles kinnitab, et täidab kõnealust rahvusvahelist lepingut või kohustust kooskõlas Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tema jaoks tulenevate kohustustega.
Artikkel 11
Koostöö eri asutuste vahel
1. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd praeguse institutsioonilise korralduse parandamiseks, et edendada koostööd spektrihalduses liidu tasandil, kaasa arvatud küsimustes, mis mõjutavad otseselt kahte või enamat liikmesriiki, eesmärgiga arendada siseturgu ja tagada liidu spektripoliitika eesmärkide täielik saavutamine.
2. Komisjon ja liikmesriigid ergutavad standardiasutusi, CEPTi ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskust ja kõiki asjaomaseid osapooli tegema tihedat koostööd tehnilistes küsimustes, et edendada spektri tõhusat kasutamist. Sel eesmärgil tagavad nad järjepideva seose spektrihalduse ja standardimise vahel viisil, mis edendaks siseturgu.
Artikkel 12
Üldsusega konsulteerimine
Vajaduse korral konsulteerib komisjon üldsusega, et saada teada kõigi huvitatud isikute ja üldsuse arvamused spektri kasutamise kohta liidus.
Artikkel 13
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab otsusega nr 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 14
Poliitikasuuniste ja eesmärkide järgimine
Liikmesriigid rakendavad käesolevas otsuses sätestatud poliitikasuuniste ja eesmärgid 1. juuliks 2015, kui selles ei ole määratud teisiti.
Artikkel 15
Aruannete esitamine ja läbivaatamine
Hiljemalt 10. aprilliks 2014 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse alusel toimunud tegevusest ja võetud meetmetest.
Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik käesoleva otsuse rakendamise läbivaatamiseks.
Komisjon vaatab käesoleva otsuse rakendamise läbi 31. detsembriks 2015.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 17
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 14. märts 2012