NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1258/2011,
2. detsember 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduvate nitraatide piirnormidega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) on sätestatud nitraatide piirnormid teatavates lehtköögiviljades.
(2)
Mõningatel juhtudel ületatakse piirnorme vaatamata hea põllumajandustava arengule ning seepärast võimaldati teatavatele liikmesriikidele ajutine erand teatavate lehtköögiviljade turuleviimiseks, kui sellised kehtestatud piirnorme ületava nitraadisisaldusega lehtköögiviljad on kasvatatud ja ette nähtud tarbimiseks nende territooriumil.
(3)
Pärast salatis ja spinatis sisalduvate nitraatide piirnormide kehtestamist on mitmel korral uuritud salati ja spinati nitraadisisaldusega seotud tegureid ja meetmeid, mille toel saaks salati ja spinati nitraadisisaldust võimalikult palju vähendada. Vaatamata hea põllumajandustava edusammudele salati ja spinati nitraadisisalduse vähendamisel ja selle hea põllumajandustava rangele rakendamisele ei ole teatavates ELi piirkondades võimalik hoida salati ja värske spinati nitraadisisaldust järjepidevalt allpool kehtestatud piirnorme. Selle põhjuseks on asjaolu, et salati ja spinati nitraadisisaldus sõltub peamiselt kliima- ja valgustingimustest. Selliste kliimatingimuste ohjamine või muutmine ei ole tootja võimuses.
(4)
Et köögiviljades sisalduvate nitraatide põhjustatava ohuga toimetuleku pikemaajaline strateegia saaks toetuda värskele teaduslikule alusele, oli vaja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikku riskihindamist, mis võtaks arvesse ka uuemat teavet. Hindamise puhul tuli arvesse võtta kõiki ohtude ja eelistega seotud asjasse puutuvaid argumente; näiteks kaaluti nitraatide võimalikku negatiivset mõju ja köögiviljade söömisega kaasnevat võimalikku positiivset mõju (nt antioksüdantide või muude tegurite mõju), mis võib mingil moel avaldada vastutoimet või tasakaalustada nitraatide ja neist moodustuvate nitrosoühenditega kaasnevaid ohte.
(5)
Komisjoni taotluse peale võttis toiduahelas olevate saasteainete teaduskomisjon (edaspidi „teaduskomisjon”) 10. aprillil 2008 vastu teadusliku arvamuse köögiviljades sisalduva nitraadi kohta (3). Teaduskomisjon võrdles köögiviljades sisalduva nitraadiga kokkupuutumise ohte ja eeliseid. Üldiselt ei põhjusta hinnanguline kokkupuude köögiviljades sisalduvate nitraatidega tõenäoliselt tervisele märgatavat ohtu ja köögiviljade tarbimise tunnustatud kasulik mõju on ülekaalukalt suurem. Teaduskomisjon tunnistas, et kui köögiviljad moodustavad suure osa toiduvalikust või inimeste puhul, kes söövad palju selliseid köögivilju nagu rukola, võib aeg-ajalt esineda köögiviljade kasvatamisega seotud asjaolusid (nt ebasoodsad kohalikud või kodused kasvutingimused), mida tuleb hinnata igal konkreetsel juhul eraldi.
(6)
Pärast arutelusid asjakohaste meetmete ja probleemide üle, mis on seotud toidu kaudu omastamise korral tekkiva akuutse kokkupuute võimalike ohtudega imikutele ja väikelastele, palus komisjon EFSA-lt köögiviljades sisalduvate nitraatide kohta täiendavat teaduslikku seisukohta, milles antaks üksikasjalikum hinnang värskes köögiviljas esinevate nitraatide võimaliku ohtlikkuse kohta imikutele ja väikelastele ning kaalutaks toidu kaudu omastamisel toimuvat akuutset kokkupuudet, võttes arvesse hiljutisi andmeid nitraatide esinemise kohta köögiviljades, üksikasjalikumaid andmeid selle kohta, kui palju tarbivad imikud ja väikelapsed lehtköögivilju, ja võimalust kehtestada normid, mis oleksid pisut kõrgemad kui lehtköögiviljades sisalduvate nitraatide praegused piirnormid. Teaduskomisjon võttis 1. detsembril 2010 vastu seisukoha võimalike ohtude kohta, mida lehtköögiviljades sisalduvad nitraadid võivad põhjustada imikute ja väikelaste tervisele (4).
(7)
Nimetatud dokumendis jõudis teaduskomisjon järeldusele, et praeguse või kavandatava piirnormi puhul ei ole värskest spinatist valmistatud kuumutatud toidus sisalduva nitraadiga kokkupuutumine tervisele tõenäoliselt ohtlik, kuigi ei saa välistada ohtu sellistele lastele, kes söövad päevas rohkem kui ühe spinatieine. EFSA märkis, et representatiivsete andmete puudumise tõttu ei võetud arvesse nitraadisisalduse võimalikku muutumist toiduainete töötlemise, näiteks pesemise, koorimise ja/või kuumutamise käigus. Kuna toidu töötlemise mõju nitraadisisalduse tasemele ei võetud arvesse, võivad hinnangud kokkupuute ulatusele olla tegelikust suuremad. Ühtlasi jõuti järeldusele, et salatis sisalduvate nitraatide tase ei ole laste tervise seisukohast ohtlik. Salatis ja spinatis sisalduvate nitraatide praeguste piirnormide jõustamisel või kavandatud piirnormide tõstmisel 500 mg/kg võrra võrreldes praeguste piirnormidega ei oleks suurt mõju.
(8)
Selleks, et tagada õiguskindlus kõigi Euroopa Liidu piirkondade tootjatele, kes järgivad rangelt head põllumajandustava, et minimeerida spinati ja salati nitraadisisaldust, on asjakohane suurendada mõnevõrra värskes spinatis ja salatis sisalduvate nitraatide piirnorme ilma, et see ohustaks inimeste tervist.
(9)
Arvestades, et vahel on rukola nitraadisisaldus väga suur, on otstarbekas kehtestada rukola puhul piirnorm. Kahe aasta pärast tuleks rukolas sisalduvate nitraatide piirnorm läbi vaadata ja seda vähendada, kui on kindlaks tehtud tegurid, mis mõjutavad nitraatide esinemist rukolas, ja täies ulatuses rakendatud head põllumajandustava, et viia rukolas sisalduvate nitraatide tase miinimumi.
(10)
Arvestades, et komisjon on volitanud EFSA koondama ühte andmebaasi andmed saasteainete, sh nitraatide esinemise kohta toiduainetes, on otstarbekas edastada tulemused otse EFSA-le.
(11)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1881/2006 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikli 7 lõiked 1, 2 ja 3 jäetakse välja.
2)
Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Liikmesriigid kontrollivad nitraatide sisaldust köögiviljades, mis võivad neid märkimisväärsel määral sisaldada, eelkõige lehtköögiviljades, ning edastavad tulemused regulaarselt EFSA-le.”
3)
Lisas asendatakse 1. jagu („Nitraadid”) käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda hakatakse kohaldama alates selle jõustumise kuupäevast. Lisa punktis 1.5 rukola suhtes sätestatud piirnorme hakatakse kohaldama alates 1. aprillist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. detsember 2011