PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1030/2010,
17. november 2010,
millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004 (2) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaksumäärad ulatusid kuni 22,9 %ni, seega oli tollimaks kuni 184 eurot tonni kohta.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 2167/2005 (3) määrust (EÜ) nr 1467/2004.
2. Läbivaatamistaotlus
(3)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (4) sai komisjon 13. mail 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % liidu PETi kogutoodangust.
(4)
Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(5)
Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega otsustas komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seetõttu andis komisjon 18. augustil 2009. aasta algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) (5) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
3. Paralleelsed menetlused
(6)
Tuleb märkida, et 3. septembril 2009 teatas komisjon veel dumpinguvastase menetluse algatamisest (6) kooskõlas algmääruse artikliga 5 ja subsiidiumidevastase menetluse algatamisest (7) kooskõlas nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikliga 10 Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava PETi impordi suhtes.
(7)
29. septembril 2010 avaldatud määrusega (EL) nr 857/2010 (9) kehtestas nõukogu Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Samal ajal lõpetas komisjon dumpinguvastase menetluse (10).
4. Uurimine
4.1. Uurimisperiood
(8)
Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(9)
Komisjon andis meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(11)
Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(12)
Küsitud teabe esitas 14 liidu tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus.
(13)
Kuna küsitud teabe esitas ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei olnud vaja valimit moodustada.
(14)
Küsitud teabe esitas ainult üks importija, kes nõustus ka valimis osalema. Seega sõltumatute importijate puhul ei olnud vaja valimit moodustada.
(15)
Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele USAs (edaspidi „kavandatud võrdlusriik”).
(16)
Küsimustikule esitasid vastused viis valimisse kaasatud liidu tootjat, seitse liidu kasutajat, kolm tooraine tarnijat ja kaks USA tootjat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud liidu tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. Hiina eksportivatelt tootjatelt küsimustiku vastuseid ei saadud.
(17)
Uurimise käigus ei suutnud üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kaasati neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Novapet SA, Hispaania;
-
Equipolymers srl, Itaalia;
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu:
-
UAB Neo Group, Leedu;
b)
kasutajad liidus
-
Puccetti, Itaalia;
c)
USA tootjad
-
M&G Polymers USA, LLC, USA;
-
StarPet Inc., USA.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises, st Hiinast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.
(20)
Läbivaatamise menetluse käigus leidsid kinnitust esialgse uurimise järeldused, et vaatlusalune toode, eksportivate tootjate toodetud ning omamaisel turul või kolmandates riikides müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud tooted on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(21)
Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.
(22)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(23)
Arvestades, et vaatlusalust toodet ei impordita Hiinast liitu olulistes kogustes, ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi. Seega Hiina ekspordihindade põhjal dumpingut ei arvutatud, vaid keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.
3. Impordi areng meetmete tühistamise korral
(24)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt Eurostatilt saadud ja läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.
3.1. Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos
(25)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 võrreldi kolmanda turumajandusriigi omamaiseid müügihindu Hiinast kolmandasse riiki suunatud ekspordi hindadega.
(26)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
(27)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses mingeid märkusi või vastuväiteid. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Seetõttu jõuti järeldusele, et USA on sobiv võrdlusriik.
(28)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.
(29)
Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.
(30)
Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA mõlema koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. USA mõlema tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.
(31)
Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.
(32)
Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.
(33)
Nagu eespool selgitatud, kuna kõnealust toodet ei impordita märkimisväärses koguses ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, vaadeldi ekspordihinda lähtuvalt Hiina ekspordistatistika kättesaadavatest andmetest Hiinast pärit ekspordi mahu ja väärtuse kohta kolmel tähtsamal eksporditurul (Jaapan, Ukraina, USA), sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Eksport nendele turgudele moodustas ligikaudu 50 % vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordist.
(34)
Hiina ekspordistatistika andmetest selgus, et ekspordihind eespool nimetatud kolmandatesse riikidesse oli väiksem kui Hiina puhul kehtestatud normaalväärtus. Uurimisel tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 14-38 %. See osutab liitu suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete tühistamise korral.
3.2. Vaba tootmisvõimsus
(35)
Muu teabe puudumisel tootmise ja tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.
(36)
Toetudes kättesaadavatele andmetele ning vastupidist tõendavate andmete puudumisel leiti, et Hiina tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati ligikaudu 72 % tootmisvõimsusest. Vaba tootmisvõimsus oli seega märkimisväärne ning ületas 700 000 tonni. Kasutades vaba tootmisvõimsust, suudaks Hiina toodang katta kuni 23 % liidu tarbimisest.
(37)
Kuna eelduste kohaselt kasvab Hiina tootmisvõimsus palju kiiremini kui omamaine nõudlus, suunatakse suur osa suurenenud tootmismahust tõenäoliselt ekspordiks.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(38)
Võttes arvesse, et uurimisaluse toote ekspordihinnad Hiina peamistel eksporditurgudel on väiksemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks määratud normaalväärtus, ning võttes arvesse vaba tootmisvõimsuse suurenemist, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast Euroopa Liitu.
(39)
Võttes arvesse eespool esitatut, kordub dumping tõenäoliselt meetmete tühistamise korral.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(40)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(41)
Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole taotlust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.
(42)
Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
(43)
Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastmani tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(44)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.
(45)
Uurimisaluse toote tarbimine liidus suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.
Tabel 1
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi kogutarbimine (tonnides)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
2. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(46)
Vaatlusalusel perioodil püsis vaatlusaluse toote ELi suunatud dumpinguhinnaga impordi maht suhteliselt madalal tasemel ning isegi vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli sellise impordi maht 13 483 tonni, mis vastas 0,4 % turuosale. 2006. ja 2008. aasta vahel oli Hiinast pärit impordi hind stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes CIF-hind järsult 897 euroni tonni eest, st 12 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta hinnaga.
Tabel 2
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiinast pärit impordi maht (tonnides)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Hiinast pärit impordi turuosa
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Allikas: Eurostat
3. Import muudest kolmandatest riikidest
a) Import Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest
(47)
Nagu selgitatud eespool põhjenduses 6 jj, toimus käesoleva läbivaatamisega paralleelselt ka dumpingu- ja subsiidiumidevastane menetlus Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit PETi impordi suhtes.
(48)
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 304 202 tonnini, mis vastas 10,2 % turuosale. Kõnealuse impordi hind oli isegi madalam kui Hiinast pärit impordi hind.
Tabel 3
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi maht (tonnides)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi turuosa
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 030
1 023
1 015
882
Allikas: Eurostat
b) Import Korea Vabariigist
(49)
Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 4
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Lõuna-Koreast pärit impordi turuosa
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 084
1 071
1 063
914
Allikas: Eurostat
(50)
Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Koreast pärit impordi hind kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine hind.
c) Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit import
(51)
Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil pisut ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 428 396 tonnini, mis vastas 14,3 % turuosale. Kõnealuse impordi hind on suhteliselt kõrge, see on kõrgem kui Hiinast või paralleelse uurimisega hõlmatud riikidest pärit impordi hind ning samuti kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind.
Tabel 5
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 159
1 127
1 135
978
Allikas: Eurostat
(52)
Eeltoodust võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(53)
Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.
4.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Toodang
(54)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmine 4 %. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes ligikaudu 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 protsendipunkti, jõudes ligikaudu 2 300 000 tonnini.
Tabel 6
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(55)
Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.
Tabel 7
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Tootmisvõimsuse rakendusaste
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
(56)
Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.
c) Müügimaht
(57)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.
Tabel 8
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük ELis (tonnides)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
d) Turuosa
(58)
Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 85 %-lt 2006. aastal 75 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul.
Tabel 9
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate turuosa
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.
e) Kasv
(59)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht liidu turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.
f) Tööhõive
(60)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-ni (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal kajastab mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmeid.
Tabel 10
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (isikut)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
g) Tootlikkus
(61)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.
Tabel 11
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(62)
Liidu tootjate aastane keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele püsis 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.
Tabel 12
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (euro/tonn)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
i) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(63)
Tuletatakse meelde, et Hiinast pärit PETi impordi praeguse väga väikese mahu tõttu dumpingut ei arvutatud. Nagu põhjenduses 39 märgitud, on kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda ja tootmisvõimsuse ülejääki arvesse võttes tõenäoline, et dumping kordub. Seoses toibumisega varasemast dumpingust on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes tuli liidu tootmisharul võistelda Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud impordiga, mille suhtes kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks 2010. aasta juunis (11). Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
4.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(64)
Valimisse kaasatud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.
Tabel 13
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonni)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Allikas: küsimustiku vastused.
b) Töötasud
(65)
Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.
Tabel 14
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Allikas: küsimustiku vastused.
c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus
(66)
Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes - 6,9 %-lt - 7,5 %-ni. Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes - 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis - 9,3 %-ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes.
Tabel 15
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Näitaja (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Näitaja (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Allikas: küsimustiku vastused.
(67)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase - 9,6 % ja aastal 2007 suurenes see - 3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see - 16,8 %-ni ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes jälle - 12,3 %-ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.
d) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(68)
Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (- 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (- 42 miljonit eurot), enne kui jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil - 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.
(69)
Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud asjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 16
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Allikas: küsimustiku vastused.
e) Investeeringud
(70)
Ajavahemikul 2006-2007 vähenesid valimisse kaasatud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007-2008 veel 59 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.
Tabel 17
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Allikas: küsimustiku vastused.
(71)
Investeeringute madal tase 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on ilmselt seotud liidu tootmisharu praeguse ebakindla rahalise olukorraga.
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(72)
Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.
(73)
Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.
(74)
Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete tühistamise korral
(75)
Nagu märgitud põhjenduses 38, on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu.
(76)
Hiinast pärit PETi CIF-hind kolmandates riikides oli väiksem kui liidu tootmisharu keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb märkida, et erinevus ei olnud suur ning võttes arvesse, et kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse kokkuleppelist tollimaksumäära ja teatavaid impordijärgseid makse, ei oleks see põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb siiski rõhutada, et põhjenduses 6 nimetatud paralleelselt toimunud subsiidiumidevastase menetluse käigus selgus, et Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud import surus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinna märkimisväärselt alla. Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ei toimunud, ei tähenda, et Hiinast pärit import ei kahjustaks tootmisharu hinnataset.
(77)
Hiinast pärit impordi praeguse hinna võrdlemisel mittekahjustava hinnatasemega selgub, et Hiinast pärit impordi hind oleks liidu tootmisharu (mittekahjustavast) turuhinnast madalam. Seega juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat survet ning põhjustaks kahju.
(78)
Võttes arvesse Hiina PETi tootjate vaba tootmisvõimsust ning asjaolu, et Hiina eksportijad soovivad tõenäoliselt tagasi saada oma kaotatud turuosa, kaasneks meetmete tühistamisega ilmselt ekspordihinna langus. See tugevdaks hinnasurvet ning mõjutaks ilmselt negatiivselt ühenduse juba niigi ebakindla ja kahju kannatava tootmisharu olukorda.
(79)
Kuigi impordi piiratud mahu tõttu vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit import liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda vaid vähesel määral, siis pärast meetmete tühistamist muutub olukord tõenäoliselt täielikult. Kui meetmed tühistataks ning liidu tootmisharu peaks vastu seisma Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevale mahule, halveneks tootmisharu juba niigi nõrk rahaline olukord ning kahju suureneks veelgi.
2. Järeldus kahju jätkumise/kordumise kohta
(80)
Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.
G. LIIDU HUVID
(81)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.
(82)
Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on läbivaatamine, mistõttu analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, on seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(83)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul liidu huvides.
1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid
(84)
Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku kasumlikkuse taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.
(85)
Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(86)
Nagu eespool märgitud, esitas valimi moodustamisel mõningat teavet vaid üks importija. Kõnealune importija oli kindlalt vastu igasugusele meetmete säilitamisele, kuigi ta ise Hiinast ei importinud. Seega jõuti järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes ei mõjuta märkimisväärselt kõnealuse importija tegevust.
(87)
Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), jõuti järeldusele, et importijad saavad jätkata hankimist alternatiivsetest tarneallikatest.
(88)
Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.
3. Liidu toorainetarnijate huvid
(89)
Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEGi tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.
(90)
Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi tootjatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Seepärast jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.
(91)
Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad sõltuvad seega veelgi vähem olukorrast polüetüleentereftalaadi tootmisel. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.
(92)
Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.
4. Kasutajate huvid
(93)
Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on vähemalt 78 ml/g, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.
(94)
Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaati oma pudelite jaoks („hard tolling”).
(95)
Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:
-
töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks), ja
-
villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaati oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).
(96)
Käesoleva uurimise käigus võeti ühendust rohkem kui 70 kasutajaga, kuid ainult seitse neist (töötlejad ja villijad) otsustasid teha koostööd ja täita küsimustikud.
(97)
Selgus, et koostööd teinud kasutajad importisid asjaomasest riigist PETi vaid tühises koguses ning hankisid seda enamasti liidu tootjatelt ja/või muudest riikidest.
(98)
Võttes arvesse, et alternatiivsed tarneallikad jäävad ka edaspidi alles ning kasutajad importisid vaatlusalust toodet Hiinast praegu vaid väga väikeses mahus, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes ei avalda liidu kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.
(99)
Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada kehtivad meetmed, esitasid mõned huvitatud isikud, eelkõige kasutajad, oma märkused.
(100)
Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad nõustusid põhimõtteliselt uurimistulemustega, eelkõige liidu huvisid käsitlevate järeldustega.
(101)
Teiselt poolt väljendasid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühendus oma tugevat vastuseisu kehtivate dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamisele, väites, et komisjoni uurimistulemustes, mis käsitlesid liidu huvisid, on tõsiseid puudusi ja ebatäpsusi; samas ei esitanud nad mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet.
(102)
Võttes arvesse tõendite puudumist komisjoni uurimistulemuste väidetavate ebatäpsuste kohta, lükatakse need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.
(103)
Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist väljendas ka koostööd teinud importija oma tugevat vastuseisu meetmete taaskehtestamisele.
(104)
Huvitatud isik väitis, et komisjon ei võtnud PETi kasutavate tootmisharude huve nõuetekohaselt arvesse ning väidetavalt kahjustab võimalik PETi hinna tõus kasutajaid, kes ei saa suurenevaid kulusid edasi kanda.
(105)
Tuleb märkida, et see huvitatud isik ei suutnud selgitada, kuidas ja millises ulatuses võiks juba kehtivate meetmete säilitamine põhjustada PETi hinna tõusu liidu turul.
(106)
Lisaks märgitakse, et kasutajate võrdlemisi vähese koostöö tõttu käesoleva uurimise käigus puudub teave selle kohta, et meetmete pikendamisel oleks kasutajatele ebaproportsionaalne mõju.
(107)
Lähtudes olemasolevast teabest, jõuti seega järeldusele, et meetmete säilitamisel puudub ebaproportsionaalne negatiivne mõju PETi hinnale ELis ning seega lükatakse tagasi importija väide negatiivse mõju kohta tarbijatele.
(108)
Sama huvitatud isik väitis, et komisjon ei uurinud kehtivate meetmete säilitamise mõju PETi kasutavale pakendamistööstusele ning et liidu huvi käsitlev analüüs on seega puudulik ja ebatäpne.
(109)
Vastuseks märgitakse, et pärast läbivaatamise algatamist esitas vajalikud andmed ainult seitse kasutajat ning käesoleva menetluse käigus kättesaadav teave ei võimaldanud analüüsida liidu kõnealuse kasutajarühma huve.
(110)
Nagu eespool põhjendustes 101 ja 102 märgiti, ei olnud pakendamisettevõtete poolt pärast uurimistulemuste teatavakstegemist esitatud märkused põhjendatud ning neid ei saanud kasutada põhjalikuma analüüsi koostamiseks pakendamistööstuse kohta.
5. Järeldus ELi huvide kohta
(111)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(112)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi võeti vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse.
(113)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.
(114)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse ainult nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole artikli 1 lõikes 2 konkreetselt nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(115)
Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ja mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpingu-vastane tollimaks
(eurot tonni kohta)
TARICi lisakood
Hiina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Kõik muud äriühingud
184
A999
3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (13) artiklile 145, vähendatakse lõike 2 kohaselt arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. november 2010