NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1036/2010,
15. november 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
17. veebruaril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, importijatele, kasutajatele ja muudele teadaolevatele asjaomastele isikutele ning Bosnia ja Hertsegoviina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitajad, muud liidu tootjad, eksportivate tootjate rühm Bosnias ja Hertsegoviinas, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel liidu tootjatel ja importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009.
(6)
Nagu märgitud allpool põhjenduses 16, esitasid kaheksa liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, kelle tootmise/müügi mahud on liidus suurimad.
(7)
Nagu märgitud allpool põhjenduses 20, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse, kuid üks importijatest ei importinud/tootnud vaatlusalust toodet. Arvestades importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.
(8)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele muudele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale ja kolmele sõltumatule importijale/kasutajale.
(9)
Vastused saadi eksportivate tootjate rühmalt Bosnias ja Hertsegoviinas, sh seotud äriühingutelt, neljalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja kolmelt liidu sõltumatult importijalt/kasutajalt.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Liidu tootjad
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Hispaania
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungari
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Madalmaad
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itaalia
Liidu importijad/kasutajad
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Ühendkuningriik, ja Mira, Itaalia
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksamaa
Eksportivad tootjad Bosnias ja Hertsegoviinas
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (seotud eespool nimetatud eksportiva tootjaga)
Liidus asuv seotud importija
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu
1.3. Uurimisperiood
(11)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(12)
Kõnealune toode on tseoliit A pulber, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks („vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 all.
(13)
Vaatlusalust toodet kasutatakse sideainena kuivade detergentide ja veepehmendajate tootmisel.
2.2. Samasugune toode
(14)
Leiti, et vaatlusalusel tootel, Bosnia ja Hertsegoviina siseturul müüdaval tootel ning liidu tootjate poolt liidus valmistataval ja müüdaval tootel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve, mistõttu neid peetakse samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(15)
Bosnia eksportivate tootjate rühm juhtis tähelepanu asjaolule, et nii Fabrika Glinice Birac AD kui ka temaga seotud äriühingu Alumina d.o.o. (nn Birac'i grupp) eksporditava vaatlusaluse toote tootmiskulud, tootmisprotsess ning kvaliteet erinevad teatavate liidu tootjate toodetava samasuguse toote vastavatest näitajatest. Lisaks väideti, et Birac'i grupi tootmisprotsess põhineb alumiiniumoksiidi tootmisel tekkival alumiiniumoksiidi sisaldaval vedelikul, mitte alumiiniumtrihüdraadil, samal ajal kui liidus kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks peamiselt hüdraadikristalle, mis viiakse tseoliidi suspensiooni saamiseks kuumutamise ja naatriumhüdroksiidi lisamise teel uuesti vedelasse olekusse. Eespool toodud argumentidest lähtuvalt märgitakse, et Birac'i grupi esitatud teave ei anna alust vaidlustada tuvastatud asjaolusid, mille kohaselt sõltumata mis tahes väidetavatest erinevustest tootmisprotsessis, kuludes või kvaliteedis on vaatlusalusel tootel samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve kui samasugusel tootel.
3. VÄLJAVÕTTELINE UURING
3.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(16)
Kaheksa liidu tootjat, kes esindavad ligikaudu 50 % liidu tootjate müügimahust turul, vastasid algatamisteates osutatud väljavõttelise uuringuga seotud teabenõudele. Algselt valiti väljavõttelise uuringu jaoks viis suuremat liidu tootjat. Üks ettevõte otsustas siiski osalemisest loobuda. Niisiis moodustavad käesoleva uurimise valimi neli järelejäänud ettevõtet.
(17)
Nimetatud nelja tootja arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 37 % liidu tootjate kogumüügist liidu turul ning üle 75 % väljavõttelise uuringu jaoks andmeid esitanud kaheksa tootja müügimahust. Need neli valimisse kaasatud tootjat loeti esindavat ühenduse kõiki tootjaid.
(18)
Bosnia eksportivate tootjate rühm väitis, et kolme liidu tootjat (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) tuleks käsitada koostööst hoidunutena. Väideti, et nimetatud äriühingud esitasid puudustele tähelepanu juhtivatele kirjadele mittekonfidentsiaalsed vastused mõned päevad pärast ettenähtud tähtaega. Eeltoodut arvestades märgitakse, et eespool nimetatud isikud esitasid teabe õigeaegselt ning ei takistanud ühelgi viisil uurimise edenemist ega poolte õiguste kaitsmist.
(19)
Samuti väideti, et üks liidu tootja (MAL Magyar Aluminium) ei märkinud väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses, et ta on seotud teise liidu tootjaga (Silkem d.o.o.). Viimast ei kaasatud uuringusse ega nimetatud ettevõtte MAL Magyar Aluminium vastuses küsimustikule. Seepärast väideti, et mõlemat nimetatud liidu tootjat tuleks käsitada kõnealuses uurimises koostööst hoidunutena. Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud kahe isiku seos oli kaebuse esitamise ajal komisjoni talitustele teada ning sellele osutati ühe isiku väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses. Lisaks selgus kõnealune seos äriühingu MAL Magyar Aluminium vastusest küsimustikule. Lõpuks tuleb rõhutada, et Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium tegid uurimise käigus täiel määral koostööd. Silkem d.o.o. esitas valimi koostamise ajal andmed, kuid äriühingut valimisse ei kaasatud ja seega ei palutud tal ka küsimustikule vastata. MAL Magyar Aluminium ei pidanud äriühingut Silkem d.o.o. oma vastuses kajastama, sest viimane on iseseisev juriidiline isik.
3.2. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(20)
Väljavõttelist uuringut käsitlevale teabenõudele algatamisteates vastasid üksnes kolm sõltumatut importijat. Hiljem selgus, et üks neist äriühingutest ei importinud ega ostnud vaatlusalust toodet. Seepärast otsustati, et sõltumatute importijate osas ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.
4. DUMPING
4.1. Normaalväärtus
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas Birac'i grupi mõlema eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem vastava eksportmüügi kogumahust liitu. Leiti, et omamaine müük ei ole tüüpiline.
(22)
Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi kasumlikust omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(23)
Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud.
(24)
Analüüs näitas, et mõlema eksportiva tootja kõik omamaised müügitehingud olid kasumlikud, st müügiühiku netohind ületas tootmise arvestatud ühikukulu.
(25)
Et omamaisel turul ei toimunud müük tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(26)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
4.2. Ekspordihind
(27)
Et kogu eksport liitu toimus seotud importija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele kehtinud edasimüügihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Esimeselt liidu sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati seotud importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Et sõltumatud importijad uurimise käigus koostööd ei teinud, loeti mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %, võttes aluseks uurimisperioodil vaatlusalust toodet samuti importinud kasutajatelt laekunud teabe.
(28)
Birac'i grupp väitis, et tema seotud importija funktsioonid sarnanevad pigem ekspordiosakonna kui importija funktsioonidele ning seepärast tuleks ekspordihind arvutada mitte algmääruse artikli 2 lõike 9, vaid algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade alusel. Sellega seoses märgitakse, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 määratakse ekspordihind sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui vaatlusaluse toote müüb sõltumatutele klientidele edasi eksportivas riigis asuva eksportijaga seotud äriühing. Uurimise käigus selgus, et seotud äriühing asub liidus ning tegeleb muu hulgas ka Birac'i grupi toodetud vaatlusaluse tootega seotud tellimuste vormistamise ja arvete esitamisega. Lisaks leiti, et Birac'i grupp müüb vaatlusalust toodet liidus asuvale seotud äriühingule edasimüügiks ELi sõltumatutele klientidele. Seega tuleb väide tagasi lükata. Tuleb märkida, et teatavad seotud äriühingu tegevused enne importimist ei tähenda, et ekspordihinda ei võiks arvutada esimestele sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui on tehtud artikli 2 lõike 9 kohased vajalikud kohandused.
4.3. Võrdlus
(29)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, kaubaveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulusid kohandati asjakohaselt kõigil juhtudel, kui leiti, et need on põhjendatud, täpsed ja tõenditele tuginevad.
4.4. Dumpingumarginaal
(30)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati mõlema eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.
(31)
Kummagi eksportiva tootja dumpingumarginaali kaalumise aluseks võeti liitu eksporditud kogused ning saadi dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist ja mis on Birac'i grupi puhul 28,1 %.
(32)
Kaebuse esitaja ning koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal ei ole Bosnias ja Hertsegoviinas teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga.
5. KAHJU
5.1. Sissejuhatavad märkused
(33)
Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul on tegemist üksnes ühe Bosnia eksportiva tootjaga (Birac'i grupp). Et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet, ei ole võimalik esitada täpseid arve impordimahtude, impordihindade, turuosade ja liidu tootmise kohta. Sellistel asjaoludel esitatakse näitajad indekseeritud kujul või vahemikena.
(34)
Vastavalt jaole 3.1 eespool moodustavad kõnealused neli valimisse kaasatud liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”.
5.2. Liidu tarbimine
(35)
Uurimise algetapis lähtuti liidu tarbimise arvutamisel kaebuses esitatud arvnäitajatest, millele lisandusid uurimisega seotud tootjate ja importijate/kasutajate esitatud kontrollitud näitajad. Kõnealused andmed saadeti kõigile huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks. Liidu tarbimist käsitlevate andmete vaidlustamiseks märkusi ei esitatud.
(36)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti seega aluseks liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus, muude teadaolevate liidu tootjate toodetud samasuguse toote müügimaht liidus ning kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht.
(37)
Selle põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Tonnid
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Allikas: Kaebus ja vastused küsimustikule
(38)
Vaatlusalusel perioodil vähenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine liidus 7 %. See näitab, et kasutajad vähendavad järk-järgult vaatlusaluse toote hulka olulisemates toodetes, nagu detergendid. Ühtlasi näitab see, et kõnealuses kasutusvaldkonnas kasvab selliste toodete hulk, mis ei sisalda tseoliiti.
5.3. Import asjaomasest riigist
5.3.1. Asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa
(39)
Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Impordi maht
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
(40)
Ajavahemikul 2005-2008 oli keskmine impordihind stabiilne ning kasvas ligikaudu 10 % uurimisperioodi jooksul. See tulenes peamiselt olukorra paranemisest ELi turul, mis võimaldas kõikidel vaatlusaluse toote tootjatel hinda tõsta.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Keskmine impordihind (CIF-hind)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
(41)
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil ning uurimisperioodil moodustas see 10-15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Bosnia ja Hertsegoviina turuosa
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
5.3.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele
(42)
Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi Bosnia eksportiva tootja impordihindu liidu tootmisharu hindadega uurimisperioodil, võttes aluseks võrreldavad toote keskmised hinnad. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasest hankimise netotasandile ja võrreldi impordi CIF-hindadega. Tollimakse arvesse ei võetud, sest Bosnia eksportiva tootja suhtes kohaldati uurimisperioodil 0 %-list soodusmäära.
(43)
Tulemuseks saadud kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal protsendina liidu tootmisharu hindadest oli 20-25 %.
5.4. Liidu tootmisharu olukord
5.4.1. Sissejuhatavad märkused
(44)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
(45)
Makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa jne) iseloomustavad näitajad põhinevad komisjoni talituste määratud ja põhjenduse 35 kohaselt huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks saadetud andmetel. Näitajate kaupa esitatud andmed esindavad kõiki liidu tootjaid. Kui kasutatakse kõigi liidu tootjatega seotud andmeid, viidatakse tabelites allikana makroandmetele. Muude näitajate aluseks on valimisse kaasatud tootjate esitatud kontrollitud andmed. Neile näitajatele viidatakse kui mikroandmetele. Makroandmete osas väitis Bosnia eksportiv tootja, et toote klassifitseerimiseks kasutatava CN-koodiga seotud lahknevuste tõttu ei ole andmed tõenäoliselt usaldusväärsed. Sellega seoses märgitakse, et väidetavad lahknevused CN-koodide puhul ei mõjuta ühelgi viisil kahjunäitajaid. Tuletatakse meelde, et avaldatud algatamisteade sisaldas vaatlusaluse toote määratlust. Määratlus on selge ja peaks välistama väärtõlgendused. Huvitatud isikutel paluti anda teavet toote määratluse põhjal CN-koodidest sõltumata, sest algatamisteate kohaselt on CN-kood üksnes informatsiooniks. Lisaks juhitakse tähelepanu asjaolule, et Bosnia eksportiv tootja ei ole vaidlustanud liidu tarbimist käsitlevat teavet. Suurem osa impordialasest teabest tuletati vahetult Bosnia eksportiva tootja andmetest; ülejäänud teave oli seotud väikesemahulise impordiga muudest riikidest. Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et andmete väidetavalt puuduva usaldusväärsuse toetuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid, tuli väide tagasi lükata.
5.4.2. Kahjunäitajad
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Toodang
100
108
114
90
86
Tootmisvõimsus
100
99
104
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(46)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 %. Aastatel 2008-2009 lõpetas üks liidu tootjatest (Sasol Italy SpA) tootmise täielikult. Lisaks lõpetas Henkel AG tseoliidi suspensiooni tootmise (see ei ole vaatlusalune toode, vaid vedelas olekus aseaine). Selline areng parandas mõningal määral ülejäänud tootjate olukorda.
(47)
Vaatamata eespool nimetatud muutustele jäi tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks (lähtudes tootmisharu poolt tavapäraselt kasutatavast arvutusmeetodist). Kuid valimisse kaasatud tootjate kontrollimine näitas, et kõnealuse tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise tulemus võib varieeruda sõltuvalt vaatlusaluse toote ja muude samade vahenditega toodetavate toodete edust turul.
(48)
Tootmisvõimsuse rakendusastme näitajatest eespool nähtub 14 %-line langus. Lisaks näitab teatavat ülevõimsust see, et ühelgi juhul ei saavutatud 80 % taset. Seda küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt põhjusliku seose alajaotuses.
Varud
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Varud aasta lõpus
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(49)
Liidu tootmisharu varud olid väikesed ja stabiilsed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samasuguse toote tootmine oli kavandatud nõudmisele vastavalt ning varud hoiti võimalikult väikesed. Seega ei olnud varud uurimise käigus oluline tahk.
Müügimaht ja turuosa
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
ELi müügimaht
100
108
116
93
82
Turuosa
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Turuosa indeks
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(50)
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %.
(51)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.
Müügihinnad
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Keskmine müügihind eurodes tonni kohta
292
306
315
332
354
Allikas: Mikroandmed
(52)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele ELis tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. See tulenes suurel määral toorme ja energiahindade tõusust ning seetõttu ei peeta sellist näitajat omaette võetuna oluliseks.
Kasumlikkus
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Maksueelne kasumimarginaal
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Allikas: Mikroandmed
(53)
Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike. Selle põhjus oli tootmisharu suutmatus hindu tõsta (mille tagamaid on selgitatud põhjuslikku seost käsitlevas jaos allpool) ning eelkõige dumpinguhinnaga impordi kasv. Samuti tulenes see madalast tootmisvõimsuse rakendusastmest, mida on selgitatud põhjenduses 47.
(54)
Ajavahemikul 2005-2008 vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus olulisel määral ning 2008. aastal muutus tootmisharu kahjumlikuks. Vaatlusaluse perioodi jooksul saavutati parimad tulemused uurimisperioodil, kuid samas jäid need ikkagi nõrgemaks kui 5,9 %-line kasum, mida tootmisharu oleks võinud teenida dumpinguhinnaga impordi puudumisel (vt põhjendus 67 allpool).
(55)
Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli 2009. aastal hea. Selle kinnituseks tõendeid ei esitatud, vaid viidati pigem täpsustamata „avalikult kättesaadavale teabele”. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et 2009. aastal saavutatud kasumimäär oli ühekordne ning ei ole jätkusuutlik, kui arvestada Bosnia eksportivate tootjate jõulist turule sisenemist suurte koguste ja madalate dumpinguhindadega. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et tõenäoliselt langeb 2010. aasta kasumlikkus tagasi 2008. aasta tasemele.
(56)
Komisjoni talitused uurisid eespool esitatud väiteid. Uuriti eelkõige toormehinna ja müügikulude arengut ning asjaomastes lepingutes kajastuvaid hindu. Leiti, et liidu tootmisharu toetasid 2009. aastal teatavad ajutised asjaolud, mis suurendasid selle kasumlikkust vaatamata dumpinguhinnaga impordi suurele mahule:
i)
valimisse kaasatud tootjad said teataval määral kasu suurenenud tootmis- ja müügimahtudest, mis tulenesid kahe liidu tootja tootmistegevuse lakkamisest (põhjendus 46);
ii)
kuigi alates 2008. aastast hakkasid toormehinnad üldiselt kasvama, tuli mõnele valimisse kaasatud tootjale kasuks aastane toormeleping, mis hinnatõusu mõju leevendas;
iii)
üks valimisse kaasatud tootja sai kasu 2009. aasta oluliselt madalamatest finantskuludest tänu grupisisestele ümberkorraldustele.
(57)
Seega viitas kasumimarginaali muutumine ikkagi kahjule, sest dumpinguhinnaga impordita oleks kasum olnud tunduvalt suurem.
Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Investeeringud (eurodes)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Tulu netovaralt
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Rahavoog (eurodes)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Allikas: Mikroandmed
(58)
Bosnia eksportiv tootja väitis, et vaatlusalusel perioodil oli investeeringutase madal; samas oli liidu tootmisharu sõnul tulu netovaralt liiga väike, et põhjendada suuremahulist investeerimist vaatlusalusesse tootesse.
(59)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, järgib eespool osutatud kasumlikkuse suundumust. Tuleks märkida, et asjaomane netovara oli juba suurel määral alla hinnatud.
(60)
Ka liidu rahavoogude kasumlikkuse puhul on täheldatav eespool osutatud suundumus. 2008. aastal oli olukord rahavoogude osas tõsine, sest lisaks kahanenud müügimahtudele tuli tootjatel toorme hankimisel endiselt täita oma lepingulisi kohustusi.
(61)
Kapitali kaasamise võimet liidu tootmisharu probleemiks ei pidanud.
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
241
241
253
244
221
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Tootlikkus töötaja kohta
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Allikas: Mikroandmed, v.a tööhõive, mille puhul on kasutatud makroandmeid
(62)
Kõigi samasuguse toote valmistamisega seotud liidu tootjate töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil koos tootmis- ja müügimahtude kahanemisega. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas, mis näitab inflatsiooni suurenemist.
(63)
Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures müügimaht vähenes tööhõivega võrreldes rohkem. Selline negatiivne suundumus tähendab tõenäoliselt töökohtade kadu ka edaspidi.
5.4.3. Dumpingumarginaali suurus
(64)
Asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada.
5.5. Järeldus kahju kohta
(65)
Vaatlusalusel perioodil kandsid liidu tootjad olulist kahju seoses mahtude vähenemisega, mida toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügikoguste, turuosa, tööhõive ja tootlikkuse suundumuse analüüsi tulemused selgelt näitavad.
(66)
Ka hindade ja kasumlikkusega seoses võib täheldada kahju. Analüüsi muudab aga keerukaks toorme ja energiahindade tõus, mis mõjutas vaatlusaluse toote hinda. Ajavahemikul 2005-2008 vähenesid samuti kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus. Tootmisharu jaoks oli eriti raske aasta 2008, sest äriühingud olid seotud toormelepingutega, olles kaotanud üle 20 % müügimahust.
(67)
2009. aastal muutus olukord turul kergemaks ning hinnatõus suurendas ka kasumit. Kuid oli selge (vt põhjendus 56), et see oli ajutine leevendus ning et tõenäoliselt 2009. aasta turuseis ei kordu. Siiski tuleks märkida, et isegi 2009. aastal ei küündinud kasumimäär 5,9 %-ni, mida peetakse kõnealuse tootmisharu puhul tavapäraseks.
(68)
Kahju hinnati kogu liidu ulatuses (makromajanduslikud näitajad), kuigi mõnede näitajate puhul tehti seda üksnes valimisse kaasatud tootjate puhul (mikromajanduslikud näitajad). Mikro- ja makromajanduslike näitajate puhul märkimisväärseid erinevusi ei tuvastatud.
(69)
Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et suurem osa liidu tootmisharust on kandnud kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(70)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on põhjustanud liidu tootmisharule kahju niisuguses ulatuses, mida võiks käsitada olulisena. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
6.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(71)
Vaatlusalusel perioodil kasvas import asjaomasest riigist peaaegu 400 % ning selle turg laienes märkimisväärselt - algselt alla 5 %-lt kuni 10-15 %-ni. Samal ajal toimus otsene ja võrreldav majandusolukorra halvenemine liidu tootmisharu puhul, mis on ELi turul ainus arvestatav osaline, sest import muudest allikatest on ebaoluline.
(72)
Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv toimus samal ajal, kui ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %.
(73)
Uurimisperioodil alandas dumpinguhindadega impordi suurenenud maht liidu tootmisharu hindu 20-25 %. Seega võib põhjendatult järeldada, et 2008. ja 2009. aasta hinnalanguse põhjustas kõnealuse impordi kasv hanketurul. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele võimendas asjaolu, et enamik müügist toimus aastaste lepingute alusel. Seega võidi dumpinguhinnaga Bosnia importi kasutada suurte müügimahtude puhul hinnatõusu allasurumiseks vaatamata toormehindade kasvule. 2009. aastal leevendus olukord teataval määral, kuid mitte piisavalt, et võimaldada tootmisharul tervikuna taastada tavapärane kasumimäär 5,9 %.
(74)
Pidades silmas selgelt tuvastatud ajalist kokkulangevust järgmiste tegurite vahel, milleks on ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi järsk tõus selliste hindade juures, mis löövad alla liidu tootmisharu hinnad, ning teiselt poolt liidu tootmisharu müügi- ja tootmismahu ning turuosade vähenemine ja hinnalangus, järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis liidu tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Liidu tootjate ekspordijõudlus
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Liidu toodangu eksportmüük
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(75)
Kõigi liidu tootjate ekspordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid moodustas tootmisest keskmiselt vaid ligikaudu 10 %. Valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas ja tegi osaliselt tasa ELi müügimahtude kao.
(76)
Seega aitas liidu tootjate ekspordijõudlus liidu tootmisharul oma tegevust jätkata ega olnud osaline sellele tekitatud olulises kahjus.
6.3.2. Import kolmandatest riikidest
(77)
Import kolmandatest riikidest oli vaatlusalusel perioodil ebaoluline ning ei saanud kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekitamisele. Bosnia eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate turuosa on vähenenud impordi tõttu Hiinast ja Koreast, kuid import neist riikidest oli marginaalne ning seega ei toeta faktid esitatud väidet.
6.3.3. Vähenenud tarbimise mõju
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
ELi tarbimine (tonnides)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Allikas: Makroandmed
(78)
Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ligikaudu 24 000 tonni (7 %) võrra, mis näitab, et detergenditööstus hakkas oma toodete koostises vaatlusaluse toote asemel üha rohkem kasutama alternatiivseid aineid. Eksportiv tootja väitis, et see tõi kaasa „küllastunud varud, tühistatud tellimused ja vähenenud kasumi”.
(79)
Tuleks ka märkida, et kaks ELi turul tegutsenud tootjat lõpetasid vaatlusaluse perioodi lõpupoole tootmise ning seega on tootmisvõimsuses toimunud kohenemine tarbimise vähenemisega. Nagu on selgitatud ka põhjenduses 49, on varud endiselt väikesed ja stabiilsed, st tootmine on kohenenud väiksema tarbimisega.
(80)
Kuigi ei saa välistada võimalust, et tarbimise vähenemisel oli oma osa liidu tootjate kantud kahjus, ei saa seda mõjurit oluliseks pidada.
6.3.4. Investeeringute mõju
(81)
Eksportiv tootja väitis, et kahju põhjustas REACH-õigusaktidega sätestatud nõuete järgimine. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 58 ning arvestades vaatlusaluse perioodi jooksul vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute määra, ei saanud nimetatud tegur tekitada nimetamisväärset kahju. Lisaks on REACH-õigusaktidega seostatavad kulud olnud mõõdukad.
6.3.5. Kasvanud toorme- ja energiahinna mõju
(82)
Teatavate isikute väitel aitasid kasvanud toorme- ja energiahinnad kaasa kahju tekkimisele. Nimetatud hinnad kasvasid tõepoolest märkimisväärselt ja peamiselt 2008. aastal. Kahtlemata oli sellel kõnealuse aasta jooksul teatav mõju kasumlikkusele, sest samal ajal vähenesid ka müügimahud. Mingil määral kajastus siiski energiahindade kasv müügihindades (vt põhjendus 52), kuigi dumpinguhinnaga impordi mõju pärssis piisavat hinnakasvu.
(83)
Seega võib järeldada, et toorme- ja energiahindade kasv kahju tekkimist ei mõjutanud.
6.3.6. Tootmisvõimsuse mõju
(84)
Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud küsimusi käsitleti põhjenduses 46. Tootmisvõimsuse mõju kasumlikkusele tuleb vaadelda nii tootmisharu struktuurilist eripära kui ka dumpinguhinnaga importi silmas pidades. Kasumlikkust mõjutavad suured püsikulud, mida oleks võimalik katta, kui tootmisvõimsuse rakendusaste oleks kõrgem.
(85)
Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud probleemidega võib osaliselt põhjendada liidu tootjate negatiivseid näitajaid, kuid need ei seleta 2009. aastal toimunud tootmise, müügimahtude ja turuosa suuremahulist vähenemist. Seega ei kõrvalda need ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.3.7. Ülemaailmse krediidikriisi/üldise majanduskriisi mõju
(86)
Teatavate huvitatud isikute väitel oli kahju osaliselt tingitud ka ülemaailmsest krediidikriisist ja üldisest majanduskriisist. 2008. ja 2009. aastal ehk siis kriisiaastatel vaatlusaluse toote tarbimine tõepoolest vähenes.
(87)
See ei ole aga põhjendus, miks liidu tootjate turuosa vähenes märkimisväärselt 2009. aastal, kui Bosnia impordi turuosa kasvas ja lõi ELi hinnad rohkem kui 20 % alla. Kuigi tarbimise vähenemine 2008. ja 2009. aastal mõjutas juba iseenesest liidu tootmisharu, oli Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi järsul kasvul tunduvalt suurem mõju liidu tootmisharu müügimahtudele ja hindade allalöömise tõttu ka hinnatasemele. Seega ei kaotanud kriis dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.3.8. Toodet kasutava tootmisharu mõju
(88)
Kuigi uurimisperioodil valmistas vaatlusalust toodet üle 10 äriühingu, moodustasid peamise toodet kasutava tootmisharu (detergendid ja veepehmendajad) tegelikult neli suurt gruppi (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Kahe peamise koostööd tegeva kasutaja arvele langes ligi 40 % vaatlusaluse toote hankemahust ELis. Kasutades tsentraliseeritud hankeid, suudavad nimetatud neli gruppi tõepoolest vaatlusaluse toote hinna madala hoida.
(89)
See ei ole aga uus nähtus, vaid on eksisteerinud juba aastaid. Niisiis ei ole sellega võimalik põhjendada tootmise, müügimahtude ja turuosa olulist vähenemist 2009. aastal. Seega ei kaota see ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(90)
Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, võib teha esialgse järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import.
(91)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti veel mitmeid asjaolusid, kuid ükski neist ei seleta 2008. ja 2009. aastal toimunud märkimisväärset turuosa, tootmis- ja müügimahtude vähenemist, mis langes ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi suurenemisega.
(92)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
7. LIIDU HUVID
7.1. Üldised märkused
(93)
Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete kehtestamine liidu huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.
7.2. Liidu tootmisharu huvid
(94)
Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju liidu tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine viimastel aastatel tõi endaga kaasa müügimahu vähenemise liidu turul ning liidu tootmisharu turuosa vähenemise. See takistas liidu tootmisharu saamast kasumit samal määral kui muude toodete puhul.
(95)
Uurimine on näidanud, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa mis tahes suurenemine toimus otseselt liidu tootmisharu arvelt. Vaatamata ümberkorraldustele liidu tootmisharus (kaks ettevõtet lõpetasid tootmise) ei ole olukord paranenud. Sellega seoses tuleb märkida, et tseoliit A pulber on valimisse kaasatud äriühingute käibes oluline toode, moodustades 30 % müügikäibest. Meetmete kehtestamiseta halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi. Meetmete kehtestamisega taastatakse kahju tekkimist välistava tasemega impordihinnad, mis võimaldab liidu tootmisharul konkureerida õiglastes kaubandustingimustes.
(96)
Seepärast tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
7.3. Importijate huvid
(97)
Meetmete tõenäolist mõju importijatele on kaalutud vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Sellega seoses tuleb märkida, et endast teatanud sõltumatud importijad olid ühtlasi ka kasutajad. Seepärast on nendega seotud analüüs esitatud kasutajate huve käsitlevas jaos.
7.4. Kasutajate ja tarbijate huvid
(98)
Tarbijaorganisatsioonid ei esitanud pärast käesoleva menetluse algatamisteate avaldamist mingeid märkusi. Sellepärast piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele.
(99)
Küsimustikud saadeti kaheksale teadaolevale kasutajale, ent arvessevõetavaid märkusi saadi üksnes kahelt. Seega põhineb liidu huvide analüüs kahe üsna suure (kokku ligi 40 % liidu tarbimisest) kasutaja vastustel.
(100)
Need kaks koostööd tegevat liidu kasutajat on liidu detergentide ja veepehmendajate turul peamised osalejad. Mõlemad olid meetmete kehtestamise vastu.
(101)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et vähem kui kolmandiku koostööd tegevate liidu kasutajate tarbimisest moodustab Bosnia eksportivalt tootjalt pärit import. Ülejäänu kaetakse liidu tootjate hangetega, mis ongi koostööd tegevate kasutajate esmane tarneallikas. Arvestades liidu tootjate madalat tootmisvõimsuse rakendusastet (vt põhjendused 47 ja 48 eespool), on selge, et mis tahes meetmete kehtestamine ei tohiks põhjustada tarnete nappust ega sellest tulenevat hinnatõusu.
(102)
Lisaks eelöeldule tundub, et liidu vaatlusalust toodet kasutav tootmisharu on hakanud kaaluma Hiinast importimise võimalust. Sellise võimaluse olemasolu ja usaldusväärsus näitab, et mis tahes meetmete kehtestamine ei põhjustaks ühelgi juhul vaatlusaluse toote puudust.
(103)
Samuti pöörati tähelepanu vaatlusalust toodet sisaldavate lõpptoodete protsendimäärale käibes. Sellega seoses märgitakse, et mõlemal juhul on asjaomaste toodete osakaal ettevõtete käibes alla 10 %.
(104)
Uuriti ka vaatlusaluse toote protsendimäära lõpptoodetes. Uuringu käigus tehti kindlaks, et üldiselt on see väga väike (keskmiselt alla 5 % kogukulust) ja seepärast ei kujuta vaatlusalune toode endast eriti olulist lõpptoote kuluosa.
(105)
Lisaks uuris komisjon, kas meetmete kehtestamisel oleks kõnealuse kahe kasutaja finantsolukorrale oluline negatiivne mõju. Komisjon lähtus kahest võimalikust stsenaariumist - halvim võimalik ja rohkem tõenäoline.
(106)
Halvimal võimalikul juhul eeldatakse, et nii impordihinnad kui ka liidu hinnad tõusevad tollimaksu võrra. See suurendaks kasutaja kulu keskmiselt vähem kui 2 %.
(107)
Seda olukorda tuleks võrrelda koostööd tegevate liidu kasutajate kasumimääradega. Kasutaja kasumlikkus vaatlusalust toodet sisaldavate toodete osas on ligikaudu 11 % ja kõigi toodete osas üle 20 %. Arvestades selliseid kasumimäärasid, ei mõjutaks isegi nii impordihindade kui ka liidu hindade suhtes täiel määral rakendatavad meetmed ebaproportsionaalselt kõnealuste isikute finantsolukorda.
(108)
Palju tõenäolisema stsenaariumi kohaselt looks meetmete kehtestamine olukorra, kus kasvaksid üksnes Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi hinnad ning liidu tootmisharu saaks kasu suuremast mastaabisäästust. Nagu on selgitatud eespool, on vaatlusaluse toote hankevõimalused ELis täiesti piisavad, sest enamik liidu tootjaid ei kasuta kaugeltki kogu oma tootmisvõimsust.
(109)
Samuti tuleks märkida, et uurimise käigus tuvastati võimalikud vaatlusalust toodet asendavad tooted. On selge, et nii koostööd tegevad kui ka sellest hoiduvad kasutajad toodavad lisaks detergente, mis ei sisalda vaatlusalust toodet. Selle tõenäolisema stsenaariumi puhul kasvavad koostööd tegevate kasutajate kulud vaid protsendi murdosa võrra. Teisisõnu - kasumlikkuse näitajaid arvestades on meetmete rakendamise mõju kasutajatele ebaoluline.
(110)
Eespool öeldu põhjal on selge, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele märkimisväärset mõju ning seega on äärmiselt ebatõenäoline isegi tarbijahinna tõus.
7.5. Järeldus liidu huvide kohta
(111)
Üldiselt eeldatakse, et liidu tootmisharu seisund võimaldab tal meetmetest kasu saada. Ennekõike saadakse kasu suuremast mastaabisäästust, sest tänu suuremale tootmis- ja müügimahule oleks tootmisvõimsuse rakendamine parem.
(112)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes Bosniast ja Hertsegoviinast ei mõjuta olulisel määral liidu kasutajaid ning on üldiselt liidu huvides.
8. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(113)
Võttes arvesse eespool tehtud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tõttu.
8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(114)
Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale.
(115)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 5,9% käibest. See oli liidu tootmisharu kõigi toodete, sh vaatlusaluse toote kasumimäär uurimisperioodil. Kui võtta arvesse, et dumpinguhinnaga import mõjutas vaatlusaluse toote kasumlikkust, on selge, et nimetatud kasumimäär on mõistlik ja mitte liiga kõrge. Kaaluti ka liidu tootmisharu poolt aastatel 2005-2007 saavutatud kasumimäära kasutamist, kuid ettevõtete samasuguste toodete kasumimäär oli madal ning seda ei peetud elujõulisele tootmisharule tüüpiliseks. See tulenes asjaolust, et Bosnia import lõi kõnealuse kolme aasta jooksul liidu tootmisharu hinnad alla 10-20 %, ning see erinevus etendas aastalepingute üle peetavatel läbirääkimistel olulist rolli. Niisiis ei saa nimetatud kasumimarginaale pidada ELi turu tavatingimustes tüüpilisteks. Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.
(116)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu samasuguste toodete mittekahjustava müügihinnaga liidu turul. Selles võrdluses kindlakstehtud erinevus väljendati protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 31,5 %.
8.2. Ajutised meetmed
(117)
Eespool öeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed tuvastatud dumpingumarginaali tasemel.
(118)
Eelneva alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.
9. AVALIKUSTAMINE
(119)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) all.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. november 2010