NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1008/2010
ze dne 9. listopadu 2010,
které se týká požadavků pro schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla některých motorových vozidel a kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 661/2009 ruší směrnici Rady 78/318/EHS ze dne 21. prosince 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů stírání a ostřikování čelních skel motorových vozidel (3). Požadavky stanovené v uvedené směrnici by měly být převzaty do tohoto nařízení a případně změněny tak, aby odpovídaly vývoji vědeckých a technických poznatků.
(3)
Oblast působnosti tohoto nařízení by se měla shodovat s oblastí působnosti směrnice 78/318/EHS, a je tedy omezena na vozidla kategorie M1.
(4)
Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o jejich systémy stírání a ostřikování čelního skla, a schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla jako samostatných technických celků. Je proto nutné pro takové schválení typu stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na motorová vozidla kategorie M1, jak jsou definována v příloze II směrnice 2007/46/ES, opatřená čelním sklem, a také na systémy stírání a ostřikování čelního skla určené k montáži do motorových vozidel kategorie M1.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
(1)
„typem vozidla z hlediska systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí vozidla, která se neliší v těchto zásadních hlediscích: vlastnosti systému stírání a ostřikování čelního skla nebo tvar, velikost a vlastnosti čelního skla a jeho upevnění;
(2)
„typem systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí skupina systémů stírání a ostřikování čelního skla, která se neliší v zásadních hlediscích, jako jsou výkon čerpadla, použité materiály, kapacita zásobníku, počet trysek, velikosti, tloušťka stěny nebo tvar systému ostřikování;
(3)
„motorem“ se rozumí spalovací motor na kapalné nebo plynné palivo;
(4)
„systémem stírání čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení ke stírání vnější plochy čelního skla a z příslušenství a ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(5)
„stíranou plochou“ se rozumí plocha (plochy) na čelním skle, která je stírána (které jsou stírány stírátkem (stírátky) stěrače při činnosti systému stírání za normálních podmínek;
(6)
„přerušovanou činností systému stírání“ se rozumí automatický přerušovaný režim činnosti systému stírání, kdy po každém úplném cyklu následuje doba, během níž zůstávají stěrače v klidu v jedné určité stanovené poloze zastavení;
(7)
„systémem ostřikování čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení pro uchovávání a přemístění kapaliny a její směrování na vnější povrch čelního skla a z ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(8)
„ovladačem ostřikovače“ se rozumí zařízení, kterým se systém ostřikování ručně aktivuje a deaktivuje;
(9)
„čerpadlem ostřikovače“ se rozumí zařízení k přemístění ostřikovací kapaliny ze zásobníku na vnější povrch čelního skla;
(10)
„tryskou“ se rozumí zařízení sloužící ke směrování kapaliny na čelní sklo;
(11)
„zcela naplněným systémem“ se rozumí systém, který byl po určitou dobu normálně aktivován a u kterého byla kapalina přemístěna čerpadlem a potrubím a vyšla tryskou (tryskami);
(12)
„očištěnou plochou“ se rozumí plocha, která byla dříve znečištěna a na níž po úplném uschnutí nejsou žádné stopy po kapkách a zbývající nečistoty;
(13)
„plochou výhledu A“ se rozumí zkušební oblast A, jak je definována v bodě 2.2 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43 (4);
(14)
„plochou výhledu B“ se rozumí omezená zkušební oblast B, jak je definována v bodě 2.4 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43, včetně plochy definované v bodě 2.4.1 uvedeného předpisu;
(15)
„konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel mezi svislicí procházející R-bodem neboli vztažným bodem místa k sezení a čárou trupu naměřený v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla udané výrobcem vozidla;
(16)
„R-bodem“ neboli „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený vzhledem k trojrozměrné vztažné soustavě;
(17)
„trojrozměrnou vztažnou soustavou“ se rozumí referenční síť, která se skládá ze svislé podélné roviny X-Z, z vodorovné roviny X-Y a ze svislé příčné roviny Y-Z v souladu s ustanoveními přílohy III dodatku 2 tohoto předpisu;
(18)
„základními referenčními značkami“ se rozumí otvory, povrchy, značky nebo jiné identifikační znaky na karoserii nebo podvozku vozidla, jejichž souřadnice X, Y a Z vzhledem k trojrozměrné referenční síti stanoví výrobce vozidla;
(19)
„hlavním spínačem ovládání vozidla“ se rozumí zařízení, jímž se elektronický systém přístrojové desky vozidla přepíná z režimu, kdy je vypnutý, jako v případě, kdy je vozidlo zaparkované a řidič není přítomen, do běžného provozního režimu.
Článek 3
ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla.
2. Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze I části 1.
3. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.
Článek 4
ES schválení typu samostatného technického celku systémů ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu samostatného technického celku systému ostřikování čelního skla.
Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze II části 1.
2. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu samostatného technického celku a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu samostatného technického celku.
3. Pro účely odstavce 2 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze II části 2.
Článek 5
Značka ES schválení typu samostatného technického celku
Každý samostatný technický celek shodný s typem, pro který bylo podle tohoto nařízení uděleno ES schválení typu samostatného technického celku, musí být opatřen značkou ES schválení typu samostatného technického celku podle přílohy II části 3.
Článek 6
Platnost a rozšíření schválení udělených podle směrnice 78/318/EHS
Vnitrostátní orgány povolí prodej a uvedení do provozu u vozidel a samostatných technických celků, pro něž bylo schválení typu uděleno před datem uvedeným v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 661/2009, a nadále budou pro tato vozidla a samostatné technické celky udělovat prodloužení schválení v souladu s podmínkami směrnice 78/318/EHS.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. listopadu 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1008/2010,
9. november 2010,
mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrus (EÜ) nr 661/2009 on üksikmäärus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) alusel kehtestatud tüübikinnitusmenetluses.
(2)
Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/318/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite esiklaasi puhasti- ja pesurisüsteeme käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja neid tuleks vajaduse korral muuta, et kohandada neid teaduse ja tehnika arengule.
(3)
Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas direktiivi 78/318/EMÜ reguleerimisalaga ja piirduma seega M1-kategooria sõidukitega.
(4)
Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud põhisätted mootorsõidukite tüübikinnituse nõuete kohta seoses nende tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega ning tuuleklaasi pesurisüsteemide kui eraldi seadmestike tüübikinnituse nõuete kohta. Seepärast on vaja sätestada sellise tüübikinnituse tarbeks konkreetsed menetlused, katsed ja nõuded.
(5)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1-kategooria mootorsõidukite suhtes, millele on paigaldatud tuuleklaas, samuti M1-kategooria mootorsõidukitele paigaldamiseks mõeldud tuuleklaasi pesurisüsteemide suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1) „sõidukitüüp vastavalt tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidele”- sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste tunnuste osas: puhasti- ja pesurisüsteemi omadused või tuuleklaasi kuju, mõõtmed ja omadused ning selle paigaldusviis;
(2) „tuuleklaasi pesurisüsteemi tüüp”- tuuleklaasi pesurisüsteemide rühm, mis ei erine selliste oluliste tunnuste osas nagu pumba jõudlus, kasutatud materjalid, mahutavus, pihustite arv, suurus, seina paksus või pesurisüsteemi kuju;
(3) „mootor”- sisepõlemismootor, mis töötab kas vedel- või gaaskütusega;
(4) „tuuleklaasi puhastisüsteem”- süsteem, mis koosneb tuuleklaasi välispinda pühkivast seadmest koos lisaseadmete ning seadme käivitamiseks ja seiskamiseks vajalike juhtimisseadistega;
(5) „klaasipuhasti tööala”- tuuleklaasi pind (pinnad), mida puhasti hari (harjad) pühivad, kui puhastisüsteem töötab tavatingimustes;
(6) „puhastisüsteemi pausidega töö”- puhastisüsteemi automaatne pausidega töörežiim, mille korral pärast iga terviklikku töötsüklit on puhastid teatava aja jooksul liikumatuna kindlaksmääratud konkreetses seisuasendis;
(7) „tuuleklaasi pesurisüsteem”- süsteem, mis koosneb vedelikumahutist ja vedeliku tuuleklaasi välispinnale kandmise ja suunamise seadmest koos seadme käivitamiseks ja seiskamiseks vajalike juhtimisseadistega;
(8) „pesuri juhtseadis”- seadis, mille abil pesurisüsteem lülitatakse käsitsi sisse ja välja;
(9) „pesuri pump”- seadis vedeliku teisaldamiseks pesurisüsteemi paagist tuuleklaasi välispinnale;
(10) „pihusti”- seadis vedeliku suunamiseks tuuleklaasile;
(11) „ette valmistatud süsteem”- süsteem, mis on tavapärasel moel teatavaks ajaks käivitatud ja mille puhul on vedelik kantud läbi pumba ja torude ning on väljunud pihusti(te)st;
(12) „puhastatud pind”- eelnevalt määrdunud pind, millel ei ole pärast täielikku kuivamist piiskade ja mustuse jälgi;
(13) „vaateväli A”- A-tsoon, nagu see on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 43 lisa 18 punktis 2.2 (4);
(14) „vaateväli B”- vähendatud B-tsoon, nagu see on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 43 lisa 18 punktis 2.4, nimetatud lisa punktis 2.4.1 määratletud ala välja jätmata;
(15) „torso arvutuslik kaldenurk”- nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti ehk istme võrdluspunkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab seljatoe ettenähtud asendile, nagu sellest on teatanud valmistaja;
(16) „R-punkt” ehk istme võrdluspunkt- arvutuslik punkt, mis on sõiduki valmistaja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelisel teljestikul kindlaks määratud;
(17) „kolmemõõtmeline teljestik”- teljestik, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z vastavalt käesoleva määruse III lisa 2. liitele;
(18) „peamised koordinaatmärgid”- sõiduki kerel või šassiil esinevad augud, pinnad, tähised või muud tunnusmärgid, mille kohta sõiduki valmistaja esitab kolmemõõtmelisel teljestikul Y-, Y- ja Z-koordinaadid;
(19) „sõiduki pealüliti”- seadis, mis lülitab sõiduki sisseehitatud elektroonilise süsteemi väljalülitatud režiimilt (kui sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) tavalisele töörežiimile.
Artikkel 3
Sõiduki EÜ tüübikinnituse andmine seoses tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega
1. Valmistaja või tema esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses sõiduki tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega.
2. Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.
3. Kui käesoleva määruse III lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonisüsteemile.
Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.
4. Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.
Artikkel 4
Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus tuuleklaasi pesurisüsteemidele
1. Valmistaja või tema esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse saamiseks tuuleklaasi pesurisüsteemi tüübile.
Taotlus koostatakse vastavalt II lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.
2. Kui käesoleva määruse III lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonisüsteemile.
Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele eraldi seadmestiku tüübile.
3. Lõike 2 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt II lisa 2. osas esitatud näidisele.
Artikkel 5
Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk
Iga eraldi seadmestik, mis vastab tüübile, millele on käesoleva määruse alusel antud eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus, kannab II lisa 3. osas sätestatud eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärki.
Artikkel 6
Direktiivi 78/318/EMÜ alusel antud tüübikinnituste kehtivus ja laiendamine
Riiklikud ametiasutused lubavad enne määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva tüübikinnituse saanud sõidukite ja eraldi seadmestike müümist ja kasutuselevõtmist ning jätkavad kõnealuste sõidukite ja eraldi seadmestike tüübikinnituste laiendamist direktiivi 78/318/EMÜ alusel.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 9. november 2010