NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1080/2010
ze dne 24. listopadu 2010,
kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 336 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro služební řád,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Soudního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 27 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) se má při výkonu své funkce opírat o Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“). Tato služba působí ve spolupráci s diplomatickými službami členských států a skládá se z úředníků příslušných oddělení generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i z vyslaného personálu diplomatických služeb členských států. Má být součástí otevřené, efektivní a nezávislé evropské správy Unie, jak je uvedeno v článku 298 Smlouvy o fungování EU.
(2)
ESVČ by měla být s přihlédnutím k jejím specifickým úkolům udělena autonomie v rámci služebního řádu. Pro účely služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (4) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád ostatních zaměstnanců“) by se tedy měla ESVČ považovat za orgán Unie.
(3)
Vysoký představitel by měl být vůči zaměstnancům ESVČ orgánem oprávněným ke jmenování a orgánem, oprávněným uzavírat smlouvy, přičemž tuto pravomoc může svěřit ESVČ. Protože vedoucí delegací budou muset v rámci výkonu běžných služebních povinností plnit úkoly pro Komisi, je třeba upravit účast Komise na některých rozhodnutích, jež se budou těchto zaměstnanců týkat.
(4)
Úředníci Unie a dočasní zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států by měli mít stejná práva a povinnosti a mělo by s nimi být zacházeno stejným způsobem, zejména pokud jde o jejich způsobilost zastávat všechna místa za stejných podmínek. Pokud jde o přidělování úkolů ve všech oblastech činnosti a politik prováděných ESVČ, nemělo by se rozlišovat mezi dočasnými zaměstnanci pocházejícími z diplomatických služeb členských států a úředníky Unie.
(5)
Je vhodné upřesnit, že zaměstnanci ESVČ, kteří v rámci svých povinností plní úkoly pro Komisi, by se měli v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování EU řídit pokyny Komise. Úředníci Komise pracující v delegacích Unie by se pak měli na druhé straně řídit pokyny vedoucího delegace.
(6)
S cílem zamezit jakýmkoli pochybnostem je třeba potvrdit, že při přeřazení určitého organizačního útvaru z generálního sekretariátu Rady či Komise do ESVČ v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (5) se má za to, že se svým místem jsou přeřazeni i úředníci a dočasní zaměstnanci, kteří v tomto útvaru pracují. To se vztahuje obdobně na smluvní a místní zaměstnance, již jsou k tomuto organizačnímu útvaru přiděleni. Zaměstnanci, jichž se toto přeřazení týká, budou předem informováni.
(7)
Úředníci z jiných orgánů, než je ESVČ, kteří nastoupili do ESVČ, by měli mít možnost ucházet se o volná místa ve svých původních orgánech za stejných podmínek jako vnitřní kandidáti, již v tomto orgánu pracují.
(8)
Do 30. června 2013 v rámci pružného řešení zvláštních situací (např. vznikne-li potřeba přenést v budoucnu plnění technických podpůrných úkolů z generálního sekretariátu Rady či z Komise na ESVČ) by mělo být za řádně odůvodněných výjimečných okolností umožněno přeřazení úředníků ve služebním zájmu s převedením jejich místa, tedy bez předchozího výběrového řízení na volné místo, z Rady či Komise do ESVČ.
(9)
Do 30. června 2014 by mělo být možné přeřadit ty úředníky z generálního sekretariátu Rady nebo z Komise, kteří byli v počáteční fázi přeřazeni do ESVČ, ve služebním zájmu z ESVČ do Rady nebo Komise bez převedení jejich místa.
(10)
S cílem provést čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii, který určuje tři zdroje zaměstnanců ESVČ, by mělo být stanoveno, že do 30. června 2013 bude ESVČ přijímat výhradně úředníky pocházející z generálního sekretariátu Rady a Komise a zaměstnance diplomatických služeb členských států. Během tohoto období je třeba zajistit, aby se o místa v ESVČ mohli ucházet za rovných podmínek jak zaměstnanci vnitrostátních diplomatických služeb a kandidáti z generálního sekretariátu Rady a Komise, tak i vnitřní kandidáti. Během tohoto období by však mělo být možné, ve výjimečných případech a po vyčerpání možností přijmout zaměstnance z těchto tří výhradních zdrojů, přijmout zaměstnance pro technickou podporu na úrovni administrátora (AD), kteří jsou potřební pro dobré fungování ESVČ, jako jsou např. odborníci v oblastech řízení krizí, bezpečnosti a IT, i odjinud než z uvedených zdrojů. Od 1. července 2013 by měl být přístup k místům v ESVČ otevřený také úředníkům jiných orgánů.
(11)
Kromě toho je nutno za účelem dosažení cíle, aby zaměstnanci z vnitrostátních diplomatických služeb tvořili jednu třetinu zaměstnanců ESVČ na úrovni AD, poskytnout do 30. června 2013 dočasnou výjimku z čl. 98 odst. 1 služebního řádu, která vysokému představiteli umožní v případě rovnocenné kvalifikace upřednostnit pro některá místa v ESVČ ve funkční skupině AD kandidáty z těchto vnitrostátních diplomatických služeb.
(12)
S cílem zajistit vyvážené zastoupení mezi jednotlivými složkami zaměstnanců ESVČ a v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU by v době, kdy ESVČ dosáhne své plné kapacity, měli zaměstnanci z diplomatických služeb členských států jmenovaní jako dočasní zaměstnanci tvořit alespoň jednu třetinu všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD a úředníci Unie alespoň 60 % všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD. Mezi ně by měli patřit i zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států, kteří se v souladu s ustanoveními služebního řádu stali úředníky Unie v trvalém služebním poměru.
(13)
Vybraní kandidáti, kteří jsou vysláni diplomatickými službami členských států, by měli být zaměstnáni jako dočasní zaměstnanci, tedy za stejných podmínek jako úředníci. Měli by být přijímáni na základě objektivního a transparentního postupu a prováděcí opatření, která ESVČ přijme, by měla v jejím rámci zaručit stejné profesní vyhlídky pro dočasné zaměstnance i úředníky.
(14)
V souladu s článkem 27 služebního řádu a s čl. 12 odst. 1 prvním pododstavcem a článkem 82 pracovního řádu ostatních zaměstnanců by přijímání nebo zaměstnávání mělo být zaměřeno na to, aby si ESVČ zajistila služby úředníků a dočasných zaměstnanců s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Unie. To platí pro ESVČ jako celek i pro jednotlivé složky jejích zaměstnanců, včetně dočasných zaměstnanců uvedených v čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců. Kromě toho by mezi zaměstnanci ESVČ měli být odpovídajícím a smysluplným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států.
(15)
Vysoký představitel přijme vhodná opatření podle čl. 1d odst. 2 a 3 služebního řádu na podporu rovných příležitostí pro méně zastoupené pohlaví v určitých funkčních skupinách, zejména ve funkční skupině AD.
(16)
Aby se zaměstnanci pocházející z vnitrostátních diplomatických služeb nepotýkali v ESVČ se zbytečnými pracovními omezeními, je třeba v souladu s příslušnými ustanoveními přijmout zvláštní pravidla pro délku trvání jejich smluv, spolu se zárukou návratu na původní pracoviště po skončení jejich působení ve službě. U této konkrétní kategorie dočasných zaměstnanců by se měla pravidla pro dočasné přidělení a nejvyšší možný věk pro odchod do důchodu uvést do souladu s pravidly, která se vztahují na úředníky.
(17)
Uvedená zvláštní pravidla by se měla se souhlasem vysokého představitele a příslušné vnitrostátní diplomatické služby vztahovat i na ty dočasné zaměstnance z diplomatických služeb členských států, kteří byli zaměstnáni příslušnými odděleními generálního sekretariátu Rady nebo Komise nebo jejichž smlouvy byly změněny před zřízením ESVČ, avšak po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.
(18)
ESVČ může ve zvláštních případech využít omezený počet vysoce specializovaných dočasně přidělených národních odborníků, vyslaných s cílem plnit konkrétní úkoly, které souvisejí zejména s řízením krizí nebo vojenskými funkcemi, nad nimiž by měl mít pravomoc vysoký představitel. Jejich přidělní by se nemělo započítávat do jedné třetiny všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD, kterou by měli tvořit zaměstnanci z členských zemí v době, kdy ESVČ dosáhne své plné kapacity.
(19)
Dokud vysoký představitel nerozhodne o zřízení samostatné disciplinární komise v rámci ESVČ, měla by v zájmu snížení administrativní zátěže plnit úlohu disciplinární komise ESVČ disciplinární komise zřízená při Komisi. Rozhodnutí vysokého představitele by mělo být přijato do 31. prosince 2011.
(20)
Až do zřízení výboru zaměstnanců v rámci ESVČ v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) první odrážkou služebního řádu, což by mělo být nejpozději do 31. prosince 2011, je třeba stanovit, že výbor zaměstnanců Komise zastupuje rovněž zaměstnance ESVČ a že tito zaměstnanci budou mít ve vztahu k výboru zaměstnanců Komise aktivní i pasivní volební právo.
(21)
Vzhledem k tomu, že zvláštní ustanovení přílohy X služebního řádu, která se vztahuje na úředníky vykonávající služební povinnosti ve třetích zemích, se nepoužijí v průběhu rodičovské dovolené nebo pracovního volna z rodinných důvodů, v praxi je pro úředníky v delegacích odchod na takovou dovolenou obtížný. Tato skutečnost je přitom v rozporu s obecným cílem usnadňovat zaměstnancům skloubení osobního a pracovního života a představuje překážku zejména pro ženy, které by jinak mohly mít o místo v delegacích Unie zájem. Je tedy vhodné, aby se ustanovení uvedené přílohy v omezené míře nadále uplatňovala i v průběhu rodičovské dovolené nebo pracovního volna z rodinných důvodů.
(22)
S ohledem na zkušenosti nabyté od roku 2004 se zdá, že neexistuje žádný důvod, který by ospravedlňoval zachování stávajících omezení, jež se týkají uplatňování přílohy X služebního řádu na smluvní zaměstnance. Na smluvní zaměstnance by se zejména měl plně vztahovat proces mobility podle článků 2 a 3 uvedené přílohy. Za tímto účelem je třeba stanovit, že smluvní zaměstnanci, kteří pracují v delegacích a vztahuje se na ně článek 3a pracovního řádu ostatních zaměstnanců, mohou být dočasně přiděleni do ústředí orgánu.
(23)
Pokud jde o sociální zabezpečení pro místní zaměstnance, článek 121 pracovního řádu ostatních zaměstnanců se týká příspěvků na sociální zabezpečení na základě předpisů platných v místě, v němž má zaměstnanec vykonávat své povinnosti. Protože však v některých zemích systémy sociálního zabezpečení neexistují nebo jsou nedostačující, měl by být položen právní základ pro zřízení samostatného nebo doplňkového systému sociálního zabezpečení.
(24)
Pro usnadnění služebních cest zaměstnanců mimo území Evropské unie by se v případech, kdy to služební zájem vyžaduje, mělo umožnit vydávání průkazů a tato možnost by se měla vztahovat i na zvláštní poradce.
(25)
Termíny používané ve služebním řádu a pracovním řádu ostatních zaměstnanců je třeba upravit v souladu se Smlouvou o Evropské unii a Smlouvou o fungování Evropské unie.
(26)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost co nejdříve, neboť změny služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců jsou nezbytnou podmínkou řádného fungování ESVČ,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků Evropských společenství se mění takto:
1)
název se nahrazuje názvem „Služební řád úředníků Evropské unie“;
2)
s výjimkou čl. 66a odst. 1 se slova „Evropská společenství“ nahrazují slovy „Evropská unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje.
S výjimkou odkazů na Evropské společenství uhlí a oceli, Evropské hospodářské společenství nebo Evropské společenství pro atomovou energii v článcích 68 a 83 se slovo „Společenství“ (použité v čísle jednotném i množném) nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje.
Slova „jednoho ze tří Evropských společenství“ se nahrazují slovy „Evropské unie“;
3)
v čl. 64 druhém pododstavci a v čl. 65 odst. 3 se slova „v čl. 148 odst. 2 druhém pododstavci první odrážce Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a čl. 118 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii“ nahrazují slovy „v čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii“. V prvním pododstavci druhé větě čl. 13 přílohy X se slova „ve smyslu čl. 148 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, respektive článku 118 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii“ nahrazují slovy „ve smyslu čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii“.
V čl. 83a odst. 5, v čl. 14 odst. 2 přílohy XII a v čl. 22 odst. 3 přílohy XIII se slova „podle čl. 205 odst. 2 první odrážky Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii“. V čl. 13 odst. 3 přílohy VII se slova „ve smyslu čl. 205 odst. 2 druhého pododstavce první odrážky Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „ve smyslu čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii“.
V čl. 45 odst. 2 se slova „v článku 314 Smlouvy o ES.“ nahrazují slovy „v článku 55 Smlouvy o Evropské unii“;
4)
v čl. 7 odst. 1 přílohy III se slova „Úřadu pro výběr personálu Evropských společenství“ nahrazují slovy „Evropskému úřadu po výběr personálu“.
V čl. 7 odst. 3 přílohy VII se slova „v příloze IV ke Smlouvě o založení Evropského hospodářského společenství“ nahrazují slovy „v příloze II ke Smlouvě o fungování Evropské unie“.
V čl. 40 přílohy VIII se slova „Komisi Evropských společenství“ nahrazují slovy „Evropské komisi“;
5)
v čl. 6 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie.“
V čl. 9 odst. 2 přílohy VIII a v čl. 15 odst. 2 přílohy XI se slova „na základě článku 283 Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „na základě článku 336 Smlouvy o fungování Evropské unie“.
V článku 10 přílohy XI se slova „Rada rozhodne v souladu s postupem stanoveným v článku 283 Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie.“;
6)
článek 1b se mění takto:
a)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„a)
Evropská služba pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“);“;
b)
písmena a) až d) se stávají písmeny b) až e);
7)
v článku 23 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Průkaz podle protokolu o výsadách a imunitách se vydává vedoucím oddělení, úředníkům v platových třídách AD12 až AD16, úředníkům vykonávajícím služební povinnosti mimo území Evropské unie a ostatním úředníkům, kteří jej potřebují ve služebním zájmu.“;
8)
v článku 77 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Avšak v případě úředníků, kteří pomáhali osobě zastávající funkci stanovenou ve Smlouvě o Evropské unii či ve Smlouvě o fungování Evropské unie nebo zvolenému předsedovi jednoho z orgánů či institucí Unie nebo zvolenému předsedovi jedné z politických skupin Evropského parlamentu, kteří mají nárok na důchod odpovídající letům služby započitatelným pro důchod získaný při výkonu funkce, se vypočte z posledního základního platu, který pobírali během uvedené doby, je-li pobíraný základní plat vyšší než plat, který se vezme v úvahu podle druhého pododstavce tohoto článku.“;
9)
hlava VIIIa se stává hlavou VIIIb. Za hlavu VIII se vkládá nová hlava, která zní:
„HLAVA VIIIa
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO ESVČ
Článek 95
1. Pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování tímto služebním řádem vykonává ve vztahu k zaměstnancům ESVČ vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“). Vysoký představitel může určit, kdo v rámci ESVČ bude tyto pravomoci vykonávat. Použije se čl. 2 odst. 2.
2. Co se týče vedoucích delegací, jsou jmenovací pravomoci vykonávány, a to s využitím důkladného výběrového řízení založeného na zásluhách a s ohledem na vyvážené zastoupení žen a mužů a zeměpisnou rovnováhu, na základě užšího seznamu kandidátů, který v rámci svých pravomocí svěřených Smlouvami odsouhlasila Komise. Tento postup se použije obdobně i pro přeřazení ve služebním zájmu na místo vedoucího delegace, k němuž dojde za výjimečných okolností a na určitou dočasnou dobu.
3. Pokud jde o vedoucí delegací v případech, kdy v rámci svých povinností musí plnit úkoly pro Komisi, zahájí na případnou žádost Komise správní šetření a disciplinární řízení podle článků 22 a 86 a přílohy IX orgán oprávněný ke jmenování.
Pro účely použití článku 43 je konzultována Komise.
Článek 96
Úředník Komise pracující v delegaci Unie se bez ohledu na článek 11 řídí pokyny vedoucího delegace v souladu s jeho úlohou, jak je stanovena v článku 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (6).
Úředník ESVČ, který musí v rámci výkonu svých povinností plnit úkoly pro Komisi, se ve vztahu k těmto úkolům řídí pokyny Komise v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Na prováděcích ustanoveních tohoto článku se dohodnou Komise a ESVČ.
Článek 97
Úředníky, kteří byli přeřazeni do ESVČ na základě rozhodnutí 2010/427/EU, odchylně od článků 4 a 29 tohoto služebního řádu a za podmínek stanovených v jeho čl. 7 odst. 1, mohou do 30. června 2014 orgány dotčených orgánů oprávněné ke jmenování ve výjimečných případech, po vzájemné dohodě a výhradně ve služebním zájmu po jejich vyslechnutí přeřadit z ESVČ na volné místo ve stejné platové třídě na generálním sekretariátu Rady či v Komisi, aniž by zaměstnance uvědomily o volném místě.
Článek 98
1. Pro účely čl. 29 odst. 1 písm. a) bere orgán oprávněný ke jmenování při obsazování volného místa v ESVČ v úvahu žádosti úředníků generálního sekretariátu Rady, Komise a ESVČ, dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců, a zaměstnanců z diplomatických služeb členských států, aniž by kteroukoli z uvedených kategorií upřednostňoval. Do 30. června 2013, odchylně od článku 29, ESVČ při přijímání pracovníků odjinud než z orgánu výhradně přijímá úředníky z generálního sekretariátu Rady a z Komise a zaměstnance diplomatických služeb členských států.
Avšak ve výjimečných případech a po vyčerpání možností přijmout zaměstnance v souladu s těmito ustanoveními může orgán oprávněný ke jmenování rozhodnout o tom, že přijme zaměstnance pro technickou podporu na úrovni AD, kteří jsou potřební pro dobré fungování ESVČ, jako např. odborníci v oblastech řízení krizí, bezpečnosti a IT, odjinud než ze zdrojů uvedených v první větě prvního pododstavce.
Ode dne 1. července 2013 pak orgán oprávněný ke jmenování bere v úvahu i žádosti úředníků z jiných orgánů, než jsou orgány uvedené v prvním pododstavci, aniž by kteroukoli z uvedených kategorií upřednostňoval.
2. Pro účely čl. 29 odst. 1 písm. a), a aniž by tím byl dotčen článek 97, orgány jiných orgánů než ESVČ oprávněné ke jmenování berou při obsazování volného místa v úvahu žádosti vnitřních kandidátů i úředníků ESVČ, kteří v dotčeném orgánu působili jako úředníci předtím, než se stali úředníky ESVČ, aniž by kteroukoli z uvedených kategorií upřednostňovaly.
Článek 99
1. Dokud vysoký představitel nerozhodne o zřízení samostatné disciplinární komise pro ESVČ, plní úlohu disciplinární komise ESVČ disciplinární komise zřízená při Komisi Rozhodnutí vysokého představitele musí být přijato nejpozději do 31. prosince 2011.
Do doby, než bude zřízena disciplinární komise pro ESVČ, jsou jmenováni dva další členové podle čl. 5 odst. 2 přílohy IX z řad úředníků ESVČ. Orgánem oprávněným ke jmenování a výborem zaměstnanců, na které se odkazuje v čl. 5 odst. 5 a v čl. 6 odst. 4 přílohy IX, je orgán oprávněný ke jmenování a výbor zaměstnanců ESVČ.
2. Až do zřízení výboru zaměstnanců v rámci ESVČ v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) první odrážkou, tedy nejpozději do 31. prosince 2011, zastupuje odchylně od ustanovení uvedené odrážky výbor zaměstnanců Komiserovněž úředníky a ostatní zaměstnance ESVČ.“;
10)
v kapitole 3 přílohy X se doplňuje nový článek, který zní:
„Článek 9a
V průběhu rodičovské dovolené nebo pracovního volna z rodinných důvodů podle článků 42a a 42b služebního řádu se články 5, 23 a 24 této přílohy nadále uplatňují po nejvyšší možnou kumulativní dobu šesti měsíců v rámci každého dvouletého období, po které je dotyčný do třetí země přidělen, a článek 15 této přílohy se pak v rámci každého tohoto dvouletého období nadále uplatňuje po nejvyšší možnou kumulativní dobu devíti měsíců.“
Článek 2
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství se mění takto:
1)
název se nahrazuje názvem „Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie“;
2)
s výjimkou čl. 28a odst. 8 se slova „Evropská společenství“ nahrazují slovy „Evropská unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a slovo „Společenství“ (použité v čísle jednotném i množném) se nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru; příslušné věty se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravují;
3)
v čl. 12 odst. 3 a v čl. 82 odst. 5 se slova „Úřad pro výběr personálu Evropských společenství“ nahrazují slovy „Evropský úřad po výběr personálu“;
4)
v čl. 39 odst. 1 se slova „na základě článku 283 Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „na základě článku 336 Smlouvy o fungování Evropské unie“;
5)
článek 2 se mění takto:
a)
v písmenu c) se slova „Smlouvami o založení Společenství nebo Smlouvou o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství, nebo zvoleného předsedy jednoho z orgánů nebo institucí Společenství“ nahrazují slovy „Smlouvou o Evropské unii nebo Smlouvou o fungování Evropské unie nebo zvoleného předsedy jednoho z orgánů nebo institucí Unie“,
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„e)
zaměstnanci vyslaní z diplomatických služeb členských států a přijatí za účelem dočasného obsazení stálého místa v ESVČ.“;
6)
v čl. 3a odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zaměstnanci přijatí za účelem výkonu činnosti na plný nebo zkrácený úvazek v delegacích Unie mohou být v rámci procesu mobility stanoveného v článcích 2 a 3 přílohy X služebního řádu dočasně přiděleni do ústředí orgánu.“;
7)
v článku 3b se druhý odstavec nahrazuje tímto:
„Přijímání smluvních zaměstnanců pro pomocné práce je vyloučeno, použije-li se článek 3a, s výjimkou případů uvedených v čl. 3a odst. 1 druhém pododstavci.“;
8)
článek 10 se mění takto:
a)
čtyři stávající odstavce se očíslují,
b)
v odstavci 4 se zrušuje poslední věta,
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Články 95, 96 a 99 služebního řádu se použijí obdobně na dočasné zaměstnance. Hlava VIIIb služebního řádu se použije obdobně na dočasné zaměstnance vykonávající službu ve třetích zemích.“;
9)
v článku 47 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
na konci měsíce, ve kterém zaměstnanec dosáhne věku šedesáti pěti let, nebo případně k datu stanovenému v souladu s čl. 50c odst. 2, nebo“;
10)
v hlavě II se doplňuje nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 10
Zvláštní ustanovení pro dočasné zaměstnance uvedené v čl. 2 písm. e)
Článek 50b
1. Zaměstnanci z diplomatických služeb členských států, kteří byli vybráni podle postupu stanoveného v čl. 98 odst. 1 služebního řádu a kteří byli vysláni vnitrostátními diplomatickými službami, se zaměstnávají jako dočasní zaměstnanci ve smyslu čl. 2 písm. e).
2. Zaměstnáni mohou být nejvýše na období čtyř let. Jejich smlouvy lze prodloužit, a to nejvýše o čtyři roky. Jejich doba zaměstnání by tedy neměla překročit celkově osm let. Ve výjimečných případech a ve služebním zájmu však lze smlouvu po skončení osmého roku prodloužit nejvýše o dva roky. Každý členský stát poskytne svým úředníkům, kteří se stali dočasnými zaměstnanci ESVČ, záruku okamžitého návratu na původní pracoviště po skončení jejich přidělení k ESVČ v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Členské státy podpoří Unii při vymáhání odpovědnosti dočasných zaměstnanců ESVČ vyplývající z článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) tohoto pracovního řádu.
Článek 50c
1. Články 37, 38 a 39 služebního řádu se použijí obdobně. Vyslání nepřesáhne dobu trvání smlouvy.
2. Druhý pododstavec čl. 52 písm. b) služebního řádu se použije obdobně.“;
11)
v článku 80 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Články 95, 96 a 99 služebního řádu se použijí obdobně.“;
12)
článek 118 se nahrazuje tímto:
„Článek 118
Příloha X služebního řádu se použije obdobně na smluvní zaměstnance vykonávající službu ve třetích zemích. Článek 21 této přílohy se však použije jen u smluv uzavřených nejméně na dobu jednoho roku.“;
13)
článek 121 se nahrazuje tímto:
„Článek 121
Nestanoví-li dohoda o sídle jinak, v oblasti sociálního zabezpečení orgán přejímá odpovědnost za příspěvky připadající na zaměstnavatele na základě předpisů platných v místě, kde má zaměstnanec plnit své povinnosti. V zemích, kde žádný místní systém sociálního zabezpečení neexistuje nebo kde je tento systém nedostačující, zřídí orgán samostatný nebo doplňkový systém sociálního zabezpečení.“;
14)
v článku 124 se slova „čl. 23 první a druhý pododstavec“ nahrazují slovy „článek 23“.
Článek 3
1. Při přeřazení určitého organizačního útvaru z generálního sekretariátu Rady či Komise do Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) podle rozhodnutí 2010/427/EU se má za to, že se svým místem jsou z příslušných orgánů do ESVČ přeřazeni úředníci a dočasní zaměstnanci, kteří v tomto útvaru pracují, a to ke dni stanovenému v článku 7 uvedeného rozhodnutí. Totéž se obdobně vztahuje na smluvní a místní zaměstnance, již jsou do tohoto organizačního útvaru přiděleni a jejichž smluvní podmínky se nemění. Orgán Rady nebo Komise oprávněný ke jmenování předem informuje své zaměstnance, jichž se toto přeřazení týká.
2. Smlouvy dočasných zaměstnanců z diplomatických služeb členských států, kteří byli zaměstnáni nebo jejichž smlouva byla změněna po 30. listopadu 2009 a kteří zastávají místo v organizačním útvaru, jenž je podle rozhodnutí 2010/427/EU přeřazen z generálního sekretariátu Rady či Komise do ESVČ, se se souhlasem vysokého představitele a příslušné vnitrostátní diplomatické služby bez nového výběrového řízení mění ve smlouvy podle čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců. V ostatních ohledech se smluvní podmínky nemění.
3. Do 30. června 2013 mohou být odchylně od článku 7 služebního řádu úředníci a ostatní zaměstnanci generálního sekretariátu Rady nebo Komise poskytující pro ESVČ technickou podporu poté, co byli vyslechnuti, přeřazeni do ESVČ na základě společné dohody dotčených orgánů při plném zachování výsad rozpočtového orgánu. Toto přeřazení se uskuteční v den určený v příslušném rozpočtovém rozhodnutí týkajícím se odpovídajících míst a prostředků v ESVČ.
4. V souladu s článkem 27 služebního řádu a s čl. 12 odst. 1 prvním pododstavcem a článkem 82 pracovního řádu ostatních zaměstnanců se přijímání nebo zaměstnávání pracovníků zaměří na to, aby si ESVČ zajistila služby úředníků a dočasných zaměstnanců s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Unie. To platí pro ESVČ jako celek i pro jednotlivé složky jejích zaměstnanců, včetně dočasných zaměstnanců podle čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců. Kromě toho jsou mezi zaměstnanci ESVČ odpovídajícím a smysluplným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států.
5. Vysoký představitel přijme vhodná opatření podle čl. 1d odst. 2 a 3 služebního řádu pro podporu rovných příležitostí pro méně zastoupené pohlaví v určitých funkčních skupinách, zejména ve funkční skupině AD.
6. Aby se v ESVČ zaručilo patřičné zastoupení zaměstnanců vnitrostátních diplomatických služeb, vysoký představitel rozhodne, že odchylně od článku 29 a čl. 98 odst. 1 prvního pododstavce služebního řádu lze do 30. června 2013 na určitých místech ve funkční skupině AD upřednostňovat v případě rovnocenné kvalifikace kandidáty z diplomatických služeb členských států.
Článek 4
Do poloviny roku 2013 vysoký představitel předloží Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o provádění tohoto nařízení se zvláštním důrazem na vyvážené zastoupení žen a mužů a zeměpisnou rovnováhu zaměstnanců v rámci ESVČ.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 1080/2010,
24. november 2010,
millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 336,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist personalieeskirjade komiteega,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1),
võttes arvesse kontrollikoja arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 27 abistab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat (edaspidi „kõrge esindaja”) Euroopa välisteenistus (edaspidi „välisteenistus”). Välisteenistus toimib koostöös liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega ja koosneb nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste osakondade ametnikest ning liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest lähetatud töötajatest. Välisteenistus moodustab osa liidu avatud, tõhusast ja sõltumatust Euroopa halduskorraldusest, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 298.
(2)
Välisteenistusele tuleks tema eriülesandeid silmas pidades anda personalieeskirjade raames autonoomia. Seetõttu tuleks välisteenistust käsitada personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste (4) (edaspidi vastavalt „personalieeskirjad” ja „muude teenistujate teenistustingimused”) kohaldamisel liidu institutsioonina.
(3)
Kõrge esindaja peaks täitma välisteenistuse töötajate puhul ametisse nimetava ametiisiku ja lepinguid sõlmiva ametiisiku ülesandeid ning ta peaks sellise ametiisikuna saama volitusi delegeerida välisteenistuse siseselt. Kuna delegatsioonide juhid peavad oma tavapäraste tööülesannete raames täitma komisjonilt saadud ülesandeid, tuleks sätestada, et komisjon saaks osaleda teatavate kõnealuseid töötajaid käsitlevate otsuste tegemises.
(4)
Liidu ametnikel ja liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit ajutistel töötajatel peaksid olema samad õigused ja kohustused ning neid tuleks kohelda võrdselt, eelkõige seoses nende õigusega asuda mis tahes ametikohale võrdsetel tingimustel. Liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit ajutiste töötajate ja liidu ametnike vahel ei tohiks teha vahet ülesannete jagamisel, mis seonduvad välisteenistuse kõigi tegevusvaldkondade ja elluviidavate poliitikatega.
(5)
On asjakohane selgelt sätestada, et need välisteenistuse töötajad, kes täidavad oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid, peaksid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 221 lõikele 2 järgima komisjoni juhtnööre. Samamoodi peaksid liidu delegatsioonides töötavad komisjoni ametnikud järgima delegatsiooni juhi juhtnööre.
(6)
Kahtluste välistamiseks tuleks kinnitada, et need ametnikud ja ajutised töötajad, kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusega 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) (5) kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle välisteenistuse koosseisu, säilitavad üleviimisel oma ametikoha. Sama tuleks kohaldada mutatis mutandis üleviidavasse organisatsioonilisse üksusesse määratud lepinguliste ja kohalike töötajate kohta. Selliselt üleviidavaid töötajaid teavitatakse eelnevalt.
(7)
Välisteenistuses töötavatel muude institutsioonide ametnikel peaks olema võimalik kandideerida oma institutsiooni vabadele töökohtadele samadel alustel nagu institutsioonisiseselt kandideerivatel ametnikel.
(8)
Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel ja selleks et võtta paindlikul viisil arvesse konkreetseid olukordi (nt vajadus anda nõukogu peasekretariaadi või komisjoni tehniliste tugiülesannete osutamine tulevikus üle välisteenistusele), peaks kuni 30. juunini 2013 olema võimalik viia teenistuse huvides nõukogu või komisjoni ametnikke üle välisteenistusse koos nende ametikohaga, st ilma eelnevat vaba ametikoha kuulutust avaldamata.
(9)
Kuni 30. juunini 2014 peaks olema võimalik nõukogu peasekretariaadi või komisjoni ametnikke, kes viidi välisteenistusse üle selle käivitusjärgus, viia teenistuse huvides ilma nende ametikohata üle välisteenistusest nõukogusse või komisjoni.
(10)
Selleks et jõustada Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3, milles on nimetatud kolm välisteenistusse töölevõtmise allikat, tuleks ette näha, et kuni 30. juunini 2013 võtab välisteenistus tööle ainult nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni ametnikke ning liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajaid. Sellel ajavahemikul on oluline tagada, et liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatel, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni kandidaatidel ning institutsioonisiseselt kandideerivatel isikutel oleksid välisteenistuse ametikohtadele kandideerimisel võrdsed tingimused. Samal ajavahemikul peaks siiski olema võimalik erandjuhtudel ja pärast kolmest eksklusiivsest allikast töölevõtmise võimaluste ärakasutamist võtta väljastpoolt neid allikaid tööle administraatori (AD) tasandi tehnilisi tugitöötajaid, kes on vajalikud välisteenistuse nõuetekohaseks toimimiseks, näiteks kriisiohjamise, julgeoleku- ja IT-spetsialiste. Alates 1. juulist 2013 peaksid välisteenistuse ametikohtadele saama kandideerida ka muude institutsioonide ametnikud.
(11)
Selleks et aidata saavutada eesmärki, mille kohaselt peaksid liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit töötajad moodustama vähemalt ühe kolmandiku välisteenistuse isikkooseisust AD tasandil, on lisaks vaja kuni 30. juunini 2013 ette näha ajutine erand personalieeskirjade artikli 98 lõikest 1, et võimaldada kõrgel esindajal samaväärse kvalifikatsiooniga kandidaatide korral täita välisteenistuse teatavad tegevusüksuse AD ametikohad eelisjärjekorras liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatega.
(12)
Selleks et tagada nõuetekohane tasakaal välisteenistuse isikkoosseisus ja järgida otsust 2010/427/EL, peaksid välisteenistuse täiskoosseisuni jõudmisel liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit ajutiste töötajatena nimetatud töötajad moodustama vähemalt ühe kolmandiku AD tasandi töötajate koguarvust ja liidu ametnikud peaksid moodustama vähemalt 60 % AD tasandi töötajate koguarvust. See peaks hõlmama liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit töötajaid, kes on saanud liidu alalisteks ametnikeks vastavalt personalieeskirjade sätetele.
(13)
Liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste lähetatud kandidaadid tuleks nende väljavalimise korral võtta tööle ajutiste töötajatena ja neid tuleks seega kohelda samamoodi nagu ametnikke. Nad tuleks tööle võtta objektiivse ja läbipaistva menetluse alusel ning välisteenistuse poolt vastuvõetavate rakendussätetega tuleks ajutistele töötajatele ja ametnikele tagada välisteenistuses võrdsed karjäärivõimalused.
(14)
Kooskõlas personalieeskirjade artikliga 27 ning muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 1 esimese lõigu ja artikliga 82 tuleks ametnike ja ajutiste töötajate töölevõtmisel lähtuda eesmärgist saada välisteenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud ametnikud ja ajutised töötajad, kes valitakse liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt. See kehtib välisteenistuse kui terviku ja selle isikkoosseisu eri osade, sealhulgas muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktis e osutatud ajutiste töötajate kohta. Lisaks peaksid välisteenistuse isikkoosseisus olema asjakohaselt ja märkimisväärselt esindatud kõigi liikmesriikide kodanikud.
(15)
Kõrge esindaja võtab asjakohaseid meetmeid, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 1d lõigetes 2 ja 3, et edendada teatavates tegevusüksustes, eelkõige tegevusüksuses AD, alaesindatud soo võrdseid võimalusi.
(16)
Selleks et vältida üleliigsete piirangute kehtestamist välisteenistuses töötavate liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate suhtes, tuleks vastu võtta erieeskirjad selliste töötajatega sõlmitavate lepingute kestuse kohta koos tagatisega, et pärast teenistusaja lõppemist ennistatakse nad asjakohaste sätete kohaselt tööle. Kõnealuse ajutiste töötajate kategooria suhtes tuleks lähetusi ja kõrgeimat võimalikku pensioniiga käsitlevad eeskirjad ühtlustada ametnike suhtes kohaldatavate eeskirjadega.
(17)
Kõnealuseid erieeskirju tuleks kõrge esindaja ja asjaomase liikmesriigi diplomaatilise teenistuse nõusolekul kohaldada ka selliste liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit ajutiste töötajate suhtes, kes töötasid nõukogu peasekretariaadi või komisjoni asjaomastes osakondades või kelle lepingut muudeti enne välisteenistuse asutamist, ent pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
(18)
Välisteenistus võib erijuhtudel kasutada piiratud arvul spetsialiseerunud lähetatud riiklikke eksperte, kes on lähetatud täitma eriülesandeid, eelkõige kriisiohjamise või sõjaväelisi ülesandeid, ning kes peaksid alluma kõrgele esindajale. Nende lähetus ei peaks minema arvesse osana ühest kolmandikust välisteenistuse AD tasandi töötajate koguarvust, mille peaksid moodustama liikmesriikidest pärit töötajad välisteenistuse täiskoosseisuni jõudmisel.
(19)
Välisteenistuse halduskoormuse leevendamiseks peaks komisjoni juures moodustatud distsiplinaarnõukogu täitma ka välisteenistuse distsiplinaarnõukogu ülesandeid kuni kõrge esindaja otsustab moodustada välisteenistuse enda distsiplinaarnõukogu. Kõrge esindaja peaks otsuse tegema hiljemalt 31. detsembriks 2011.
(20)
Kuni välisteenistusse luuakse vastavalt personalieeskirjade artikli 9 lõike 1 punkti a esimesele taandele personalikomitee, mis peaks toimuma hiljemalt 31. detsembril 2011, tuleks sätestada, et komisjoni personalikomitee esindab ka välisteenistuse töötajaid, kellele antakse õigus hääletada ja kandideerida personalikomitee valimistel.
(21)
Kuna personalieeskirjade X lisaga ette nähtud erisätted, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes, ei kehti lapsehooldus- või perepuhkuse ajal, on delegatsioonides töötavatel ametnikel tegelikkuses keeruline sellist puhkust võtta. See on vastuolus töö ja eraelu parema ühitamise üldeesmärgiga ning takistab huvitatud naisi võtmast vastu töökohta liidu delegatsioonis. Seetõttu on asjakohane, et selle lisa erisätteid kohaldatakse piiratud ulatuses edasi ka lapsehooldus- ja perepuhkuse ajal.
(22)
Alates 2004. aastast saadud kogemuste põhjal võib nentida, et praegu kehtiv piirang seoses personalieeskirjade X lisa kohaldamisega lepinguliste töötajate suhtes ei ole õigustatud. Eelkõige tähendab see, et lepingulised töötajad peaksid saama täiel määral osaleda selle lisa artiklitega 2 ja 3 ette nähtud liikuvusmenetluses. Selleks on oluline sätestada, et delegatsioonides töötavaid lepingulisi töötajaid, kelle suhtes kohaldatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 3a, võib ajutiselt määrata tööle institutsiooni asukohta.
(23)
Seoses kohalike töötajate sotsiaalkindlustusega märgitakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 121, et sotsiaalkindlustusmakseid tehakse vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus teenistuja oma kohustusi täidab. Kuna teatavates riikides sotsiaalkindlustusskeem puudub või on ebapiisav, tuleks kehtestada õiguslik alus sõltumatu või täiendava sotsiaalkindlustusskeemi loomiseks.
(24)
Selleks et hõlbustada töötajate reisimist väljapoole Euroopa Liitu töökohustuste täitmise eesmärgil, peaks olema võimalik teenistuse huvides väljastada töötajatele, sealhulgas erinõunikele reisiluba.
(25)
Personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes kasutatud mõisteid on vaja kohandada Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga.
(26)
Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuna personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste muutmine on vajalik eeltingimus välisteenistuse nõuetekohaseks toimimiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju muudetakse järgmiselt:
1.
pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad”;
2.
sõnad „Euroopa ühendused” asendatakse sõnadega „Euroopa Liit” (sobivas käändes), välja arvatud artikli 66a lõikes 1.
Välja arvatud artiklites 68 ja 83 esitatud viidetes Euroopa Söe- ja Teraseühendusele, Euroopa Majandusühendusele ning Euroopa Aatomienergiaühendusele, asendatakse sõnad „ühendus” ja „ühendused” sõnaga „liit” ning tehakse vajalikud grammatilised parandused.
Sõnad „kolm Euroopa ühendust” ja „üks kolmest Euroopa ühendusest” asendatakse sõnadega „Euroopa Liit” (sobivas käändes);
3.
artikli 64 teises lõigus ja artikli 65 lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigu esimeses taandes ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”. X lisa artikli 13 esimese lõigu teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 118” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”.
Artikli 83a lõikes 5, XII lisa artikli 14 lõikes 2 ja XIII lisa artikli 22 lõikes 3 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 esimeses taandes” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”. VII lisa artikli 13 lõikes 3 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 teise lõigu esimeses taandes” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”.
Artikli 45 lõikes 2 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artiklis 314” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artiklis 55”;
4.
III lisa artikli 7 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitust” sõnadega „Euroopa Personalivaliku Ametit”.
VII lisa artikli 7 lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu IV lisas” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas”.
VIII lisa artiklis 40 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Komisjonile” sõnadega „Euroopa Komisjonile”;
5.
artikli 6 lõikes 4 asendatakse teine lõik järgmiselt:
„Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 kohaselt.”
VIII lisa artikli 9 lõikes 2 ja XI lisa artikli 15 lõikes 2 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 283 alusel” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 alusel”.
XI lisa artiklis 10 asendatakse sõnad „nõukogu otsustab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 283 sätestatud korras” sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 336 sätestatud korras”;
6.
artiklit 1b muudetakse järgmiselt:
a)
lisatakse järgmine punkt:
„a)
Euroopa välisteenistust (edaspidi „välisteenistus”),”;
b)
punktid a-d muudetakse punktideks b-e;
7.
artiklis 23 asendatakse kolmas lõik järgmiselt:
„Privileegide ja immuniteetide protokollis ettenähtud reisiluba väljastatakse üksuste juhatajatele, palgaastmete AD12-AD16 ametnikele, väljaspool Euroopa Liidu territooriumit töötavatele ametnikele ja teistele ametnikele, kelle puhul see on vajalik teenistuse huvides.”;
8.
artiklis 77 asendatakse kolmas lõik järgmiselt:
„Kui tegemist on ametnikega, kes on abistanud isikut, kes töötab Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepinguga ettenähtud ametikohal, või mõne liidu institutsiooni või organi valitud presidenti või mõne Euroopa Parlamendi poliitilise fraktsiooni valitud esimeest, ja kellel on õigus saada pensioni vastavalt asjaomases ametis kogunenud pensioniõigusliku staaži aastatele, arvutatakse pensioni suurus kõnealuse aja jooksul saadud viimase põhipalga põhjal, kui saadud põhipalk on suurem kui käesoleva artikli teise lõigu kohaldamisel aluseks võetav põhipalk.”;
9.
VIIIa jaotis muudetakse VIIIb jaotiseks. VIII jaotise järele lisatakse järgmine jaotis:
„VIIIa JAOTIS
VÄLISTEENISTUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED
Artikkel 95
1. Käesolevate personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi rakendab välisteenistuse töötajate suhtes liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”). Kõrge esindaja võib otsustada, millistele välisteenistuse töötajatele kõnealused volitused delegeerida. Kohaldatakse artikli 2 lõiget 2.
2. Delegatsioonide juhtide puhul rakendatakse nende ametisse nimetamisega seotud volitusi vaid komisjoni poolt talle aluslepingutega antud pädevuse piires heaks kiidetud kandidaatide nimekirja alusel, kasutades saavutustel põhinevat põhjalikku valikumenetlust ning võttes arvesse soolist ja geograafilist tasakaalu. Seda kohaldatakse mutatis mutandis teenistuse huvides erandlike asjaolude korral kindlaksmääratud ajutiseks ajavahemikuks delegatsiooni juhi ametikohale üleviimise suhtes.
3. Selliste delegatsioonide juhtide suhtes, kes peavad täitma oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid, algatab ametisse nimetav asutus või ametiisik komisjoni taotluse korral artiklites 22 ja 86 ning IX lisas osutatud haldusjuurdlusi ja distsiplinaarmenetlusi.
Artikli 43 kohaldamisel konsulteeritakse komisjoniga.
Artikkel 96
Olenemata artiklist 11, järgib liidu delegatsioonis töötav komisjoni ametnik juhtnööre, mis ta on saanud delegatsiooni juhilt vastavalt viimase rollile, mis on sätestatud nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine)* artiklis 5 (6).
Oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid täitev välisteenistuse ametnik saab komisjonilt juhtnööre seoses talle usaldatud ülesannetega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 221 lõikele 2.
Komisjon ja välisteenistus lepivad kokku käesoleva artikli rakendamise üksikasjaliku korra.
Artikkel 97
Kuni 30. juunini 2014 võivad asjaomaste institutsioonide ametisse nimetavad asutused või ametiisikud erandjuhtudel ja ühisel kokkuleppel ning ainult teenistuse huvides viia ametniku, kes on viidud välisteenistusse üle otsusega 2010/427/EL, erandina käesolevate personalieeskirjade artiklitest 4 ja 29 ning artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimustel, pärast tema eelnevat ärakuulamist üle välisteenistusest sama palgaastme vabale ametikohale nõukogu peasekretariaadis või komisjonis ilma töötajatele eelnevalt vabast ametikohast teatamata.
Artikkel 98
1. Artikli 29 lõike 1 punkti a kohaldamisel võtab ametisse nimetav asutus või ametiisik välisteenistuse vaba ametikoha täitmisel võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse nõukogu peasekretariaadi, komisjoni ja välisteenistuse ametnike taotlusi, samuti nende ajutiste töötajate taotlusi, kelle suhtes kohaldatakse muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti e, ning liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate taotlusi. Erandina artiklist 29 võtab välisteenistus kuni 30. juunini 2013 väljastpoolt institutsiooni tööle ainult nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni ametnikke ning liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajaid.
Siiski võib ametisse nimetav asutus või ametiisik erandjuhtudel ja pärast kõnealuste sätete alusel töölevõtmise võimaluste ärakasutamist otsustada võtta väljastpoolt esimese lõigu esimeses lauses loetletud allikaid tööle AD tasandi tehnilisi tugitöötajaid, kes on vajalikud välisteenistuse nõuetekohaseks toimimiseks, näiteks kriisiohjamise, julgeoleku- ja IT-spetsialiste.
Alates 1. juulist 2013 võtab ametisse nimetav asutus või ametiisik võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse ka muude kui esimeses lõigus osutatud institutsioonide ametnike taotlusi.
2. Artikli 29 lõike 1 punkti a kohaldamisel ja ilma et see piiraks artikli 97 kohaldamist, võtab muude institutsioonide kui välisteenistuse ametisse nimetav asutus või ametiisik vaba ametikoha täitmisel võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse institutsioonisiseselt kandideerivate isikute taotlusi ning nende välisteenistuse ametnike taotlusi, kes olid enne välisteenistusse tööle asumist asjaomase institutsiooni ametnikud.
Artikkel 99
1. Kuni kõrge esindaja otsustab asutada välisteenistuse distsiplinaarnõukogu, täidab komisjoni distsiplinaarnõukogu ka välisteenistuse distsiplinaarnõukogu ülesandeid. Kõrge esindaja teeb otsuse hiljemalt 31. detsembriks 2011.
Kuni välisteenistuse distsiplinaarnõukogu asutamiseni nimetatakse IX lisa artikli 5 lõikes 2 osutatud kaks lisaliiget välisteenistuse ametnike seast. IX lisa artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 4 osutatud ametisse nimetav asutus või ametiisik ja personalikomitee on välisteenistuse ametisse nimetav asutus või ametiisik ja personalikomitee.
2. Kuni välisteenistuse juurde luuakse vastavalt artikli 9 lõike 1 punkti a esimesele taandele personalikomitee, mis peab toimuma hiljemalt 31. detsembriks 2011, esindab erandina nimetatud taandes toodud sättest komisjoni personalikomitee ka välisteenistuse ametnikke ja muid teenistujaid.”;
10.
X lisa 3. peatükki lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 9a
Personalieeskirjade artiklitega 42a ja 42b ette nähtud lapsehooldus- ja perepuhkuse ajal jätkatakse käesoleva lisa artiklite 5, 23 ja 24 kohaldamist kumulatiivselt kuni kuue kuu jooksul iga kahe kolmandas riigis töötamise aasta kohta ning käesoleva lisa artikli 15 kohaldamist kumulatiivselt kuni üheksa kuu jooksul iga kahe kolmandas riigis töötamise aasta kohta.”.
Artikkel 2
Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi muudetakse järgmiselt:
1.
pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused”.
2.
sõnad „Euroopa ühendused” asendatakse sõnadega „Euroopa Liit”, sõnad „ühendus” ja „ühendused” sõnaga „liit” ning tehakse vajalikud grammatilised parandused, välja arvatud artikli 28a lõikes 8;
3.
artikli 12 lõikes 3 ja artikli 82 lõikes 5 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitus” sõnadega „Euroopa Personalivaliku Amet”;
4.
artikli 39 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 283 alusel” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 alusel”;
5.
artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
punktis c asendatakse sõnad „Euroopa ühenduste asutamislepingutes või Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingus ettenähtud ametikohal, või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud eesistujat” sõnadega „Euroopa Liidu lepingus või Euroopa Liidu toimimise lepingus ettenähtud ametikohal, või mõne liidu institutsiooni või organi valitud eesistujat”;
b)
lisatakse järgmine punkt:
„e)
töötajad, kelle on lähetanud liikmesriikide diplomaatilised teenistused ja kes on võetud ajutiselt tööle välisteenistuse alalistele ametikohtadele.”;
6.
artikli 3a lõikesse 1 lisatakse alljärgnev lõik:
„Liidu delegatsioonidesse täis- või osalise tööajaga tööle võetud töötajaid võib määrata personalieeskirjade X lisa artiklites 2 ja 3 sätestatud liikuvusmenetluse raames ajutiselt tööle institutsiooni asukohta.”;
7.
artikli 3b teine lõik asendatakse järgmiselt:
„Välja arvatud artikli 3a lõike 1 teises lõigus osutatud juhtudel, on artikli 3a kohaldamisel lepinguliste töötajate kasutamine abiülesannete täitmiseks välistatud.”;
8.
artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
a)
olemasolevad neli lõiku nummerdatakse;
b)
lõikest 4 jäetakse välja viimane lause;
c)
lisatakse järgmine lõige:
„5. Personalieeskirjade artikleid 95, 96 ja 99 kohaldatakse analoogia põhjal ajutiste töötajate suhtes. Personalieeskirjade VIIIb jaotist kohaldatakse analoogia põhjal kolmandas riigis teenistuses olevate ajutiste töötajate suhtes.”;
9.
artiklis 47 asendatakse punkt a järgmiselt:
„a)
selle kuu lõpus, mille jooksul teenistuja saab 65-aastaseks või vajaduse korral kuupäeval, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 50c lõikega 2; või”;
10.
II jaotisse lisatakse järgmine peatükk:
„10. PEATÜKK
Artikli 2 punktis e osutatud ajutiste töötajate suhtes kohaldatavad erisätted
Artikkel 50b
1. Liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad, kes on välja valitud personalieeskirjade artikli 98 lõikes 1 sätestatud menetluse raames ja kelle on lähetanud asjaomaste liikmesriikide diplomaatilised teenistused, võetakse artikli 2 punkti e alusel tööle ajutiste töötajatena.
2. Kõnealused töötajad võetakse tööle maksimaalselt neljaks aastaks. Nende lepingut võib pikendada maksimaalselt nelja aasta võrra. Kokku ei tohiks nende töötamise aeg ületada kaheksat aastat. Erandlike asjaolude korral ja teenistuse huvides võib kaheksanda aasta lõpus pikendada lepingut maksimaalselt kahe aasta võrra. Liikmesriigid annavad oma ametnikele, kellest on saanud välisteenistuse ajutised töötajad, tagatise, et pärast teenistusaja lõppemist välisteenistuses ennistatakse nad viivitamata tööle endisele töökohale siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete alusel.
3. Liikmesriigid toetavad liitu personalieeskirjade artiklist 22 tuleneva vastutuse rakendamisel nende välisteenistuse ajutiste töötajate puhul, kellele on viidatud käesolevate teenistustingimuste artikli 2 punktis e.
Artikkel 50c
1. Personalieeskirjade artikleid 37, 38 ja 39 kohaldatakse analoogia põhjal. Lähetus ei saa kesta lepingu kestusest kauem.
2. Personalieeskirjade artikli 52 punkti b teist lõiku kohaldatakse analoogia põhjal.”;
11.
artiklisse 80 lisatakse järgmine lõige:
„5. Personalieeskirjade artikleid 95, 96 ja 99 kohaldatakse analoogia põhjal.”;
12.
artikkel 118 asendatakse järgmiselt:
„Artikkel 118
Personalieeskirjade X lisa kohaldatakse analoogia põhjal kolmandas riigis teenistuses viibivate lepinguliste töötajate suhtes. Kõnealuse lisa artiklit 21 kohaldatakse siiski ainult juhul, kui leping sõlmitakse vähemalt üheks aastaks.”;
13.
artikkel 121 asendatakse järgmiselt:
„Artikkel 121
Kui tegevuskoha lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, vastutab institutsioon tööandja sotsiaalkindlustusmaksete eest vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus teenistuja oma kohustusi täidab. Selliste riikide jaoks, kus sotsiaalkindlustusskeem puudub või on ebapiisav, loob institutsioon sõltumatu või täiendava sotsiaalkindlustusskeemi.”;
14.
artiklis 124 asendatakse sõnad „artikli 23 esimest ja teist lõiku” sõnadega „artiklit 23”.
Artikkel 3
1. Neid ametnikke ja ajutisi töötajaid, kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse otsusega 2010/427/EL kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle välisteenistuse koosseisu, peetakse asjaomasest institutsioonist välisteenistusse üleviiduks alates kõnealuses otsuse artiklis 7 sätestatud kuupäevast. Sama kehtib mutatis mutandis üleviidavasse organisatsioonilisse üksusesse määratud lepinguliste ja kohalike töötajate kohta ning nendega sõlmitud lepingute tingimusi ei muudeta. Vastavalt asjaoludele teavitab nõukogu või komisjoni ametisse nimetav asutus või ametiisik eelnevalt üleviidavaid töötajaid.
2. Kõrge esindaja ja asjaomase liikmesriigi diplomaatilise teenistuse nõusolekul muudetakse liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit selliste ajutiste töötajate lepingud, kes võeti tööle või kelle lepingut muudeti pärast 30. novembrit 2009 ja kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse otsusega 2010/427/EL kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle välisteenistuse koosseisu, ilma uut valikumenetlust korraldamata lepinguteks, mis vastavad muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile e. Muus osas lepingu tingimusi ei muudeta.
3. Kuni 30. juunini 2013 ja erandina personalieeskirjade artiklist 7 võib nõukogu peasekretariaadi või komisjoni ametnikke või muid teenistujaid, kes täidavad välisteenistuse juures tehnilisi tugiülesandeid, viia üle välisteenistusse pärast nende eelnevat ärakuulamist ja asjaomaste institutsioonide ühisel kokkuleppel ning järgides täielikult eelarvepädevate institutsioonide eesõigusi. Kõnealuse üleviimise kuupäev määratakse kindlaks asjakohases eelarveotsuses, milles nähakse välisteenistusele ette vastavad ametikohad ja assigneeringud.
4. Kooskõlas personalieeskirjade artikliga 27 ning muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 1 esimese lõigu ja artikliga 82 lähtutakse ametnike ja ajutiste töötajate töölevõtmisel eesmärgist saada välisteenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud ametnikud ja ajutised töötajad, kes valitakse liidu liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt. See kehtib välisteenistuse kui terviku ja selle isikkooseisu eri osade, sealhulgas muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktis e osutatud ajutiste töötajate kohta. Lisaks on välisteenistuse isikkoosseisus asjakohaselt ja märkimisväärselt esindatud kõigi liikmesriikide kodanikud.
5. Kooskõlas personalieeskirjade artikli 1d lõigetega 2 ja 3 võtab kõrge esindaja asjakohaseid meetmeid, et edendada teatavates tegevusüksustes, eelkõige tegevusüksuses AD, alaesindatud soo võrdseid võimalusi.
6. Selleks et tagada liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate asjakohane esindatus välisteenistuses, otsustab kõrge esindaja, et erandina personalieeskirjade artiklist 29 ja artikli 98 lõike 1 esimesest lõigust võib kuni 30. juunini 2013 samaväärse kvalifikatsiooniga kandidaatide korral täita välisteenistuse teatavad tegevusüksuse AD ametikohad eelisjärjekorras liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatega.
Artikkel 4
2013. aasta keskpaigaks esitab kõrge esindaja Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile käesoleva määruse rakendamise kohta aruande, milles pööratakse erilist tähelepanu välisteenistuse personali soolisele ja geograafilisele tasakaalule.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 24. november 2010