ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
KOMISJONI OTSUS,
21. märts 2012,
Riigiabi SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) kohta, mida Tšehhi Vabariik andis ettevõtjale České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - võimalikud Riigiabi mõjud ettevõtja Osinek a.s. antud laenu puhul)
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1664 all)
(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/637/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus riigiabi SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2) suhtes,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
2009. aasta mais sai komisjon avalikkusele kättesaadava teabe põhjal teada, et likvideerimisel olev riiklik ettevõte Osinek a.s. (edaspidi „Osinek”) nõustus andma 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurust laenu (ligikaudu 100 miljonit eurot) ettevõtjale ČSA - Czech airlines, a. s. (edaspidi „ČSA”). Komisjon palus Tšehhi Vabariigilt teavet 14. mai 2009. aasta ja 24. septembri 2009. aasta kirjaga. Tšehhi Vabariik andis komisjonile lisateavet 10. septembri 2009. aasta ja 25. novembri 2009. aasta kirjaga.
(2)
24. veebruari 2010. aasta kirjaga teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Tšehhi Vabariik esitas märkused selle otsuse kohta 26. aprilli 2010. aasta kirjaga. Komisjon esitas täiendavaid küsimusi 6. juuli 2010. aasta kirjas, millele Tšehhi Vabariik vastas 15. septembril 2010.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkuseid kõnealuse meetme kohta.
(4)
Komisjonile esitasid märkused neli huvitatud isikut: Travel Service and Icelandair Group 10. märtsil 2011, Czech Connect Airlines a.s. 11. märtsil 2011, JOB AIR Technic a.s. 10. märtsil 2011 ja ČSA 14. märtsil 2011. Komisjon edastas need märkused Tšehhi Vabariigile, kellele anti võimalus märkustele vastata; komisjonile saadeti vastus 12. mai 2011. aasta kirjaga.
2. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. Ettevõtja Osinek antud laen
(5)
Uurimisel olev meede on laen, mille ettevõtja Osinek andis 30. aprillil 2009. aastal Tšehhi riiklikule lennuettevõtjale ČSA-le. Laen anti kolmes osas järgnevalt:
a)
esimene osa, 800 miljonit Tšehhi krooni anti välja 11. mail 2009;
b)
teine osa, 900 miljonit Tšehhi krooni anti välja 30. juulil 2009 ja
c)
kolmas osa, 800 miljonit Tšehhi krooni anti välja 24. septembril 2009.
(6)
Eeldatav tagasimakse kuupäev oli 30. november 2010 võimalusega saada pikendust. Laenu intressimäär oli Praha Inter Banki pakutav kolmekuuline määr (edaspidi „PRIBOR”) pluss 300 baaspunkti riskipreemiana, st 5,51 % laenulepingu allakirjutamise ajal. Intressi tuli tasuda kord kvartalis kvartali (edaspidi „intressiperiood”) viimasel tööpäeval. Intressi arvutati iga päev alates päevast, mis eelnes ettevõtja Osinek antud laenu tagasimaksmisele.
(7)
Tšehhi ametiasutuste arvates kajastab 300 baaspunkti suurune riskimarginaal nõuetekohaselt ettevõtja rahandusliku olukorra riskimarginaali, milleks oli reitinguagentuuri Standard & Poor’si reiting B (ebakindel rahaline olukord) ning tagatise nõutavat taset (110 % laenust).
(8)
Laenu tagamiseks kasutatav tagatis koosnes hoonetest, mis asusid Praha Ruzyně lennujaamas, maast, inventarist ja varuosadest. Enamiku tagatise turuväärtust hindas sõltumatu ekspert. Osineki laenulepingu kohta sõlmiti neli lisandit, millega laiendati ja muudeti tagatisvarasid (3). Tšehhi ametiasutused väidavad, et kõik muudatused arvestasid tingimusega, mis on sätestatud Osineki laenulepingus, et laenu tegelik summa ei tohi olla suurem kui 90 % tagatise väärtusest mis tahes ajal või kokku lepitud maksimaalsest laenusummast.
(9)
Ettevõtja Osineki antud laenu ei makstud tagasi, nagu oli esialgu kavas, vaid selle asemel määrati laenule uus tagatis ja võlg kapitaliseeriti 30. juunil 2010 (võla konverteerimine aktsiateks).
Tabel 1
Ülevaade ettevõtja Osinek antud laenu tagatiseks olevatest varadest
Laenutagatis
Väärtus Tšehhi kroonides (miljon)
Väärtust hindas
Kasutusaeg
Toimiv hoone - angaar F (sh hoonealune maa)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 1. juuni 2009
alates 11. maist 2009 (esimene osa)
administratiivhoone APC (sh hoonealune maa)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 30. juulist 2009 (teine osa) kuni 9. detsembrini 2009 (tühistatud 3. lisandiga)
Varuosad (pöörlevad varuosad ja/või varumootorid)
[150-165]
Hindamine põhines raamatupidamislikul puhasväärtusel 30. septembril 2009
alates 24. septembrist 2009 (kolmas osa)
Varuosad (pöörlevad, tüüp A310 (kõik) ja Boeing)
[520-575]
Hindamine põhines raamatupidamislikul puhasväärtusel 30. septembril 2009
alates 24. septembrist 2009 (kolmas osa) kuni 25. jaanuarini 2010 (4. lisand)
APC administratiivhoone ümbruses asuv maa
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 23. juulist 2009 (1. lisand) kuni 25. jaanuarini 2010
Angaari F ümbruses ja vahetus läheduses asuv maa
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 23. juulist 2009 (1. lisand)
Varuosad, tüüp: A319/320
[265-290]
Põhineb raamatupidamislikul puhasväärtusel
alates 23. juulist 2009 (1. lisand)
Varuosad, tüüp: A310, ATR ja Boeing
[440-485]
Põhineb raamatupidamislikul puhasväärtusel
alates 22. septembrist 2009 (2. lisand)
Lennusimulaator
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 10. september 2009
alates 22. septembrist 2009 (2. lisand)
1 Boeing 737-55s, registreerimistähis: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 7. detsember 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
2 Boeing 737-55s, registreerimistähised: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 7. detsember 2010
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand) kuni 25. jaanuarini 2010 (4. lisand)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., eksperdiarvamus, 30. november 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
Kaubamärk „ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, eksperdiarvamus 30. november 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
ČSA osalus ettevõtjas ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., eksperdiarvamus, 20. jaanuar 2010
alates 25. jaanuarist 2010 (4. lisand)
2.2. Käesoleva otsuse rakendusala
(10)
24. veebruari 2010. aasta menetluse algatamise otsuses osutatakse ettevõtja Osinek antud 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurusele laenule vastavalt 30. aprillil 2009 sõlmitud laenulepingule ning otsuses lähtutakse sellest, et laenule on juba määratud uus tagatis Tšehhi valitsuse 26. oktoobri 2009. aasta resolutsiooniga nr 1343. Komisjonile teatati aga laenule uue tagatise määramisest ja selle kapitaliseerimisest (võla konverteerimine aktsiateks) 12. mail 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - ümberkorraldamiskava) ja see rakendati 2010. aasta juunis. Seepärast käsitleb käesolev otsus üksnes ettevõtja Osinek antud 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurust laenu vastavalt 30. aprillil 2009 sõlmitud laenulepingule. Laenule uue tagatise määramist ja sellele järgnenud ettevõtja Osinek antud laenu võla konverteerimist aktsiateks hinnatakse lõplikus otsuses juhtumi SA.30908 kohta.
2.3. Osinek
(11)
Osinek oli finantsvahendusettevõtja, mis asutati, et teostada järelevalvet söekaevanduste sulgemise ja nende taasavamise üle Tšehhi Vabariigis. Laenu andmise ajal kuulus ettevõtja 100 % Tšehhi ametiasutustele Tšehhi Vabariigi Rahandusministeeriumi järelevalve all. 5. novembril 2008 läks Osinek likvideerimisele. Enne likvideerimist oli ettevõtja Osinek käsutuses veel rahalisi vahendeid ning väidetavalt otsis ta erinevaid investeerimisvõimalusi. Osineki laenuleping sõlmiti ja allkirjastati 30. aprillil 2009. Osineki nimel kirjutas alla Osineki likvideerija. Võimalike laenuga seotud riskide kindlakstegemiseks tellis Osinek majandusliku analüüsi ettevõtja ČSA kohta sõltumatult eksperdilt European Business Consulting spol. s.r.o. (edaspidi „EBC”), samuti õigusliku analüüsi advokaadibüroolt JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
29. septembril 2009 kirjutasid Osinek ja Tšehhi Vabariigi tööstus- ja kaubandusministeerium alla lepingule, mille kohaselt ettevõtja Osinek nõuded ČSA suhtes, mis tulenevad Osineki laenulepingust, loovutati ministeeriumile Osineki likvideerimismenetluse tulemusena. Ettevõtjale ČSA saadeti teatis nõuete loovutamise kohta veel samal päeval. 8. märtsil 2010 viidi ettevõtja Osinek likvideerimine lõpule.
(13)
3. mail 2010. aastal võttis Tšehhi valitsus vastu resolutsiooni nr 333 ČSA ümberkorralduskava kohta, mille kohaselt tegi Tšehhi valitsus Tšehhi Vabariigi tööstus- ja kaubandusministeeriumile ülesandeks vabastada pandist mõni tagatis enne ČSA registreeritud kapitali suurendamist. Laenu kapitaliseerimine (võla konverteerimine aktsiateks) tugines juriidiliselt kõnealusele resolutsioonile ja see viidi ellu 30. juunil 2010.
2.4. Abisaaja ČSA
(14)
ČSA on olnud Tšehhi Vabariigi riiklik lennuettevõtja aastast 1923. Selle peakorter asub Prahas ja lennud väljuvad Praha Ruzyně lennujaamast. ČSA on suurim lennuettevõtja, mis asub Praha Ruzyně lennujaamas, teenindades 37 % lennureisijatest, kelle reis saab alguse Prahast või lõpeb Prahas. ČSA on liidu Sky Team liige. Enne ümberkorraldamist koosnes ČSA lennukipark 51 õhusõidukist. ČSA pakub regulaarlennuteenuseid (104 sihtkohta 44 riigis). Samuti pakub ČSA tellimuslende, lastilende, maapealse käitluse teenuseid (teenindab ligikaudu 60 % Praha Ruzyně lennujaama reisijatest), õhusõidukite hooldusteenust, meeskonna koolitamise teenust, toitlustamist, peab tollimaksuvabasid poode Praha Ruzyně lennujaamas ning korraldab tollimaksuvaba müüki õhusõidukite pardal.
2.4.1. Omandistruktuur
(15)
ČSA on riiklik ettevõtja ning 95,69 % tema aktsiatest kuulub Tšehhi Vabariigile Tšehhi rahandusministeeriumi kaudu. Vähemusaktsionärid on Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Praha linn (1,53 %) ja Bratislava linn (0,51 %).
(16)
Pärast ümberkorraldamise lõpuleviimist on Tšehhi Vabariigi eesmärk leida ČSA jaoks strateegiline partner. Kavandatud erastamise ettevalmistamisel otsustas Tšehhi valitsus luua ettevõttele uue struktuuri ettevõtte Český Aeroholding, a.s. (edaspidi „ČAH”) raames.
(17)
25. oktoobril 2011 kiitis Tšehhi konkurentsiamet heaks ČAHi loomise, mis hõlmab ettevõtjat ČSA, Praha Ruzyně lennujaama ja ettevõtja ČSA praeguseid tütarettevõtjaid, st ettevõtjaid Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o. ČAHi juhatus ja struktuur sisaldab finantsvaldusettevõtja struktuuri elemente, selle eesmärk on ümber korraldada ettevõtjasse kuuluvad firmad, et lihtsustada nende juurdepääsu kommertsrahastamisele ja valmistada neid ette eelseisvaks erastamiseks.
2.4.2. Ettevõtte rahanduslik olukord
(18)
Ettevõtjal ČSA on olnud raskusi, mis suurenesid oluliselt 2009. aastal, praeguse majanduskriisi haripunktis. Kuigi ettevõte ei kvalifitseerunud kunagi maksejõuetusmenetluse algatamiseks Tšehhi riikliku õiguse alusel, osutasid tema peamised finantsnäitajad selgelt negatiivses suunas.
Tabel 2
ČSA lihtaktsiad ja registreeritud kapital, 2006-2008 (tuhandetes Tšehhi kroonides)
2006
2007
2008
2009
Lihtaktsiad
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Allikas: ČSA aastaaruanded.
Tabel 3
Muutused ČSA rahanduslikus olukorras (tuhandetes Tšehhi kroonides)
(tuhandetes Tšehhi kroonides)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Kasum/kahjum
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Käive (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Puhaskäive tehingutest
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Võlgnevus
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Vara puhasväärtus
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Allikas: ČSA finantsaruanded.
(19)
Ettevõte teenis kasumit 2007. ja 2008. aastal. Sellele vaatamata halvenesid äritegevuse näitajad 2009. aastal suurel määral. Käive oli eelneva nelja aasta jooksul veidi vähenenud, kuid rahavood vähenesid oluliselt. Võla tase oli enam-vähem stabiilne. Ettevõte tasaarveldas kahjusid varade müügist, eriti 2009. majandusaastal.
(20)
Ettevõtte olukord halvenes 2009. aasta jooksul, eriti pärast suve, mis on tavaliselt olnud ČSA jaoks kasumlik periood.
2.5. Menetluse algatamise otsus
(21)
24. veebruaril 2010 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Oma otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas ČSA oli raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (6) kohaselt laenu saamise hetkel juba raskustes.
(22)
Lisaks avaldas komisjon kahtlust, kas ettevõtja Osinek pakutud laenutingimused ettevõtjale ČSA, võttes arvesse tema rahanduslikku olukorda, andsid talle majandusliku eelise, mida abi saanud ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes. Peale selle kahtles komisjon, kas juhul kui laen sisaldas riigiabi, on see abi kokkusobiv kohalduvate riigiabi eeskirjadega, eriti komisjoni teatisega „Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (edaspidi „ajutine raamistik”) (7). Juhul kui oleks leitud, et ettevõtja Osinek antud laen sisaldab riigiabi, oleks meede avaldanud kahjulikku mõju konkurentsile, st ettevõtetele, kes opereerivad Praha Ruzyně lennujaamast algavatel liinidel või konkureerivad ČSA ja selle tütarettevõtjatega teistel turgudel.
3. TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED
(23)
Menetluse algatamise otsusele vastates esitas Tšehhi Vabariik märkused, kus väitis, et ettevõtja Osinek antud laen vastas turumajandusliku investori põhimõtte katsele, kuna ei toonud ettevõtjale ČSA lubamatut majanduslikku kasu.
(24)
Eelkõige oli Tšehhi Vabariik seisukohal, et Osineki laenulepingu allakirjutamise päeval ei olnud ČSA raskustes olev ettevõtja ning muutus raskustes olevaks ettevõtjaks alles 2009. aasta augusti lõpus. Tšehhi Vabariik väidab, et vaatamata probleemide suurenemisele on ČSA suutnud alati tagada maksejõulisuse. Siiski muutus olukord 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses ning olukord jätkas halvenemist kogu aasta vältel ülemaailmse majandussurutise tõttu, mis avaldas väga suurt mõju maailma transporditurgudele (8). See koos ebastabiilsete naftaturgude ja valuutakõikumistega halvendasid ČSA rahanduslikku olukorda veelgi.
(25)
2009. aasta jooksul tugines ČSA eelmiste aastate tulemustel põhinevatele prognoosidele ning ootas suvehooajal märgatavalt paremaid tulemusi. Sellest hoolimata näitasid augusti keskel juhtkonnale esitatud tulemused 2009. aasta esimese poole kohta, et juunis vähenes ČSA tulu oluliselt. 2009. aasta augustis mõistis juhtkond, et ettevõte ei ole enam võimeline tegutsema, kui ta kohe ei kärbi kulusid ja ei saa välistest allikatest finantsabi.
(26)
Ettevõtja Osinek antud laenu võimaliku riigiabi elemendiga seoses on Tšehhi Vabariik seisukohal, et intressimäär vastab nõuetele komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „viitemäärade teatis”) (9). Eelkõige väidab Tšehhi Vabariik, et kõnealuse laenu intressi määramiseks oli asjakohane kasutada baasintressimäärana kolme kuu PRIBOR-intressimäära, võttes arvesse finantsturgude volatiilsust Osineki laenulepingule allakirjutamise ajal.
(27)
Ettevõtjat ČSA ei ole hinnatud reitingusüsteemide kohaselt ja seetõttu ei ole Tšehhi Vabariik võimeline esitama tõendeid oma väite kohta, et ettevõtja ČSA reitingukategooria oli Osineki laenulepingule allakirjutamise ajal reiting B. Sellegipoolest osutab Tšehhi Vabariik 27. aprilli 2009. aasta EBC aruandele, mille kohaselt oli ČSA maksejõuline ja krediidivõimeline.
(28)
Tšehhi Vabariik kordab, et laenu tagamise eesmärgil pidi ČSA pakkuma tagatist vähemalt 110 % ulatuses laenu summast kogu laenuperioodi jooksul. Seega ei tohtinud ettevõtjale ČSA tegelikult antud laenu summa ühelgi ajahetkel ületada 90 % kogu tagatise väärtusest. Tšehhi Vabariik kinnitas, et see nõue oli täidetud kõigil juhtudel ning esitas hindamisaruanded varade kohta, mida kasutati laenu tagatisena.
(29)
Lisaks väidab Tšehhi Vabariik, et ettevõtja Osinek likvideerija, võttes arvesse asjaolu, et Osinekil oli kasutada arvestatav summa rahalisi ressursse, otsis investeerimisvõimalusi tulu teenimiseks. Enne Osineki laenulepingu sõlmimist palkas likvideerija sõltumatu konsulteerimisfirma EBC ja advokaadibüroo JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík koostama laenupakkumise majanduslikku ja õiguslikku analüüsi. EBC analüüs kinnitas, et ettevõtjat ČSA võib pidada maksejõuliseks ning risk, et ettevõtjale ČSA laenu andmine võiks põhjustada kahju või kaotust ettevõtjale Osinek, oli minimaalne. Selle analüüsi põhjal otsustas likvideerija, et ettevõtjale ČSA laenu andmine oleks soodne võimalus ettevõtja Osineki olemasolevate rahaliste ressursside paigutamiseks.
(30)
Peale selle väidab Tšehhi Vabariik, et isegi kui komisjon on seisukohal, et ettevõtja Osinek antud laenu tingimused olid palju soodsamad turul pakutavatest tingimustest, on laen siiski kokkusobiv ajutises raamistikus sätestatud tingimustega.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(31)
Ametliku uurimismenetluse käigus esitas komisjonile märkused kolm huvitatud kolmandat isikut ning uurimisel oleva meetme abisaaja ehk ČSA (põhjendus 4).
(32)
Ettevõtja ČSA märkused kajastavad oma olemuselt Tšehhi Vabariigi märkuseid menetluse algatamise otsuse kohta, mis on esitatud eespool. Ettevõtja ČSA kordab, et ettevõtja Osinek laen anti turutingimustel, kuna Osinek tegutses ratsionaalse turumajandusliku ettevõtjana, keda motiveerisid pigem ärilised kui majanduslikud või sotsiaalpoliitilised eesmärgid. Peale selle esitab ettevõtja ČSA märkused võimaliku abielemendi suuruse kindlaksmääramise kohta, kui komisjon peaks tegema järelduse, et ettevõtja Osinek laen anti soodsa intressimääraga, st võib oletada, et ČSA reiting oli halvem kui B ja/või ei olnud tagatis suur.
(33)
Kõik huvitatud kolmandad isikud on ettevõtja ČSA konkurendid ja kõiki neid esindab sama advokaadibüroo. Seetõttu on nende seletused mõnevõrra identsed. Huvitatud kolmandad isikud väidavad, et ettevõtja Osinek andis ettevõtjale ČSA laenu riigiabiga, mis võimaldas ettevõttel konkureerida ebaausalt ja küsida hindu, mida konkurendid, kes ei ole saanud riigiabi, ei saa pakkuda, ilma et kaotaks võime katta kulud ja teenida mõistlikku kasumit (10).
(34)
Huvitatud kolmandad isikud väidavad, et ČSA oli suurtes raskustes juba enne 1. juulit 2008. Peale selle väidavad nad, et Osineki laen anti oluliselt väiksema intressimääraga, kui oleks nõudnud pank sarnases olukorras, võttes arvesse ČSA rahanduslikku olukorda, tagasimakseperioodi pikkust, tagatise kvaliteeti ja tegeliku tagasimaksmise väikest tõenäosust. Sellises olukorras on ettevõtja Osinek antud laen ebaseaduslik riigiabi, mis ei ole kokkusobiv ELi eeskirjadega. Üks märkusi esitanud konkurent väidab, et ettevõtja ČSA vastas tingimusele, mille kohaselt enam kui pool tema registreeritud kapitalist oli kaotatud aastatel 2007, 2008 ja 2009. Peale selle oli aastatel 2008 ja 2009 kaotatud eelneva 12 kuu jooksul rohkem kui neljandik ČSA registreeritud kapitalist. Sama konkurent selgitab, et ČSA registreeritud kapitali vähendamise põhjal 2008. aastal võib teha järelduse, et juba 1. juulil 2008 vastas ettevõte mõlemale tingimusele raskustes olemise kohta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses.
(35)
Huvitatud kolmandad isikud väidavad veel, et negatiivsete rahavoogude, võlausaldajate paljususe ning 30-päevase maksetähtajaga rahaliste kohustuste tõttu võib oletada, et ettevõte kannatas eelseisva maksejõuetuse all juba 2007. aasta lõpust ning kvalifitseerus seetõttu raskustes oleva ettevõttena päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c kohaselt juba 2007. aastast.
5. TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(36)
Tšehhi Vabariik ei nõustunud huvitatud kolmandate isikute märkustega ning nõustus ČSA märkustega. Tšehhi Vabariik jäi oma seisukoha juurde, et Osineki laen anti turutingimustel ning kooskõlas viitemäärade teatisega. Peale selle väidavad Tšehhi ametiasutused, et ČSA suutis ilma riigiabita tegutseda kuni 2009. aasta teise pooleni. ČSA varade olukord ei olnud tõeliselt ohus isegi 2009. aasta esimesel poolel ning nende väärtus tegelikult suurenes [8 340-9 255] miljonilt Tšehhi kroonilt 2009. aasta esimeses kvartalis [8 990-9 920] miljoni Tšehhi kroonini 2009. aasta teises kvartalis.
(37)
Tšehhi Vabariik märgib, et kuigi ČSA avaldab oma majandustulemused, mis on koostatud kooskõlas nii Tšehhi raamatupidamisstandarditega (edaspidi „raamatupidamisstandardid”) kui ka rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „finantsaruandlusstandardid”), tuginesid huvitatud kolmandad isikud oma märkustes üksnes tulemustele, mis on koostatud kooskõlas raamatupidamisstandarditega ehk meetodiga, mis ei anna tegelikku ettekujutust ettevõtte tegevusest. Aruanded, mis on koostatud kooskõlas finantsaruandlusstandarditega, annavad paremini teavet ettevõtte rahalise olukorra kohta ning on seetõttu palju asjakohasemad. ČSA kasutab raamatupidamisstandardeid, kuna see on kohustuslik Tšehhi maksuseaduste kohaselt. Sellegipoolest ei piirdu ČSA tegevus Tšehhi Vabariigiga, vaid on ülemaailmne, ja seetõttu kasutab ČSA ka rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid. Tšehhi Vabariik juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid kohaldavad pangad laenuotsuste tegemisel, kuna neid peetakse palju täpsemaks kui raamatupidamisstandardeid.
(38)
Lõpuks esitas Tšehhi Vabariik tõendi, mis näitab, et Osineki laenu andmise ajal ei vastanud ČSA maksejõuetuse tingimustele Tšehhi maksejõuetuse seaduse alusel (11).
6. RIIGIABI OLEMASOLU
(39)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(40)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et määrata kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik järgnevad tingimused. Rahaline abi:
-
antakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;
-
annab abi saajale majandusliku eelise;
-
soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;
-
kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning
-
kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
6.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus
(41)
Mõiste „riigiabi” hõlmab igasugust soodustust, mida finantseeritakse otseselt või kaudselt riigi ressurssidest ning mille on andnud riik või vahendaja, kes tegutseb talle antud volituste alusel.
(42)
Seetõttu tuleb kõigepealt kindlaks teha, kas ettevõtja Osinek antud laenu tuleb pidada riigi ressurssideks. Nagu eespool märgitud, kuulus Osinek laenu andmise ajal 100 % Tšehhi Vabariigi rahandusministeeriumile ning seetõttu, olenemata ettevõtte või muust juriidilisest staatusest, on ta riigi osalusega äriühing komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (12) artikli 2 punkti b kohaselt. Seepärast on komisjon seisukohal, et Osineki laenu finantseeriti riigi ressurssidest.
(43)
Sellegipoolest on Euroopa Kohus otsustanud, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja domineerima selle tegevuse üle, siis ei saa konkreetsel juhul automaatselt oletada, et selline kontroll ka tegelikult aset leiab. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks kõnealune laenuleping, riigiga. Samuti on tarvis kontrollida, kas riigi ametiasutused on ühel või teisel viisil seotud kõnealuse meetme võtmisega. Selle kohta märkis Euroopa Kohus, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostamine riigiga järeldub mitmetest näitajatest, mis on tingitud juhtumi asjaoludest ja meetme võtmise kontekstist (13).
(44)
Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimimine avaliku halduse struktuuridesse, tegevuse iseloom ja tegutsemine turul tavapärastes konkurentsitingimustes eraettevõtjatega, äriühingu juriidiline staatus (selles tähenduses, et kas talle kohaldub avalik õigus või äriühingu õigus), riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsus äriühingu juhtimise üle või mis tahes muud näitajad, mis näitavad konkreetsel juhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes samuti arvesse meetme ulatust, selle sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.
(45)
Komisjon märgib, et enamik Osineki nõukogu liikmetest on avaliku sektori esindajad (nt rahandusministeerium).
(46)
Osinek läks likvideerimisele 5. novembril 2008 ainukese aktsionäri sama kuupäeva kandva otsuse alusel. Kuigi Tšehhi õiguse kohaselt peab likvideerija tegutsema iseseisvalt ja ettevõtte organitelt likvideerimise käigus juhiseid saamata, märgib komisjon siiski, et likvideerija määras ametisse Tšehhi Vabariigi rahandusministeerium, kes tegutses Osineki ainukese aktsionärina.
(47)
Peale selle esitasid Tšehhi ametiasutused komisjonile advokaadibüroo JUDr. Jiří Rybář and JUDr. Pavel Štrbík eksperdiarvamuse, kes soovitas likvideerijal enne ettevõtjale ČSA laenu andmise otsuse tegemist konsulteerida Osineki aktsionäriga ehk Tšehhi Vabariigiga.
(48)
Riigi poolt Osineki tegevuse üle järelevalve teostamisega seoses on komisjon peale selle seisukohal, et resolutsiooniga nr 333 võttis Tšehhi valitsus seejärel samuti otsuse määrata ettevõtja Osinek antud laenule uus tagatis ning konverteerida võlg ČSA aktsiateks.
(49)
Seepärast teeb komisjon järelduse, et otsuse ettevõtja Osinek laenu andmise kohta saab seostada Tšehhi riigiga. Seetõttu tuleb Osineki laenu pidada riigi ressurssidest rahastatud laenuks.
6.2. Majanduslik eelis
(50)
Komisjon märgib, et vastavalt ELi õiguses kindlakskujunenud põhimõtetele on nii, et kui riik annab äriühingu käsutusse lisakapitali tavapärastest turutingimustest soodsamatel tingimustel, võib see kuuluda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kuna selle tulemus oleks teatud ettevõtja soodustamine kõnealuse artikli tähenduses. Selleks et teha kindlaks, kas riik on andnud ettevõtjale majandusliku eelise, mida tavapärastel turutingimustel ei oleks saadud, kohaldab komisjon turumajandusliku investori põhimõtet (14).
(51)
Selle põhimõtte kohaselt ei oleks riigiabi hõlmatud juhul, kui sarnases olukorras oleks avalikus sektoris tegutseva äriühinguga võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb tavapärastes turumajanduse tingimustes, ajendatud tegema kõnealust kapitalisüsti. Seetõttu peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Hüpoteetilise erainvestori kavandatud käitumine on kaalutleva investori käitumine, kelle eesmärki suurendada kasumit maksimaalselt hoiab tagasi ettevaatlikkus vastava tulumäära puhul võetava riski suuruse pärast. Selle põhimõtte kohaselt ei peeta riigiabiks kapitali, mille riik on andnud ettevõtja käsutusse, kas otseselt või kaudselt, tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (15).
(52)
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohaldub turumajandusliku investori põhimõte laenudele. Kui seda kohaldatakse laenu andmisele, tõstatab see põhimõte küsimuse, kas erainvestor oleks andnud laenu abisaajale tingimustel, mille alusel laenu tegelikult anti (16). Sellega seoses hindab komisjon, kas laen anti tavapärastel äritingimustel ja kas sellist laenu oleks võidud saada kommertspangast. Pidades silmas sellise laenu tingimusi, võtab komisjon arvesse eelkõige nii intressimäära kui ka tagatist, mis peaks laenu katma. Komisjon hindab, kas kõnealune tagatis on piisav makseviivituse korral laenu tagasimaksmiseks täies mahus ning hindab ettevõtte rahalist olukorda laenu andmise ajal (17).
(53)
Komisjon märgib, et ČSA on juriidiline isik, kes on seotud majandustegevusega, ning on seepärast äriühing ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Selleks et teha kindlaks, kas Osineki laen anti soodsatel tingimustel või turutingimustel, kontrollis komisjon kõnealuse laenu intressimäära kokkusobivust komisjoni viiteintressimääraga, nagu on sätestatud viitemäärade teatises, mida kohaldatakse turumäära indikaatorina.
(54)
Asjaomase kuupäeva suhtes, mida tuleb võtta arvesse kõnealuse laenu intressimäära võrdlemisel viiteintressimääraga, oli komisjon juba menetluse algatamise otsuses seisukohal, et selleks peab olema õiguslikult siduva akti kuupäev, mille kohaselt laenu anti, st 30. aprill 2009 (laenulepingu sõlmimise kuupäev ettevõtjate Osinek ja ČSA vahel).
(55)
Tšehhi Vabariik väidab, et sel ajal pääses ČSA veel juurde erapankade välisabile ja muutus raskustes olevaks ettevõtteks alles 2009. aasta augustis. 2009. aasta alguses vastas ČSA krediidivõimelisus B-kategooria reitingule.
(56)
Tšehhi Vabariigi väidete kontrollimiseks konsulteeris komisjon mitme erapangaga, kellel on ärisuhted ettevõtjaga ČSA, seoses nende sisereitinguga ettevõtjale ČSA 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul, ČSA sisereitingu muutustega ajavahemikus 2008. aasta juulist 2009. aasta juulini, laenu tingimustega, mille alusel anti ettevõtjale ČSA laenu 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul, ning teiste märkustega, mis käsitlesid ČSA krediidivõimelisust 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul. Kolm erapanka andsid teavet tingimusel, et teave hoitakse konfidentsiaalsena, et seda kasutatakse üksnes komisjoni sisehindamise jaoks ning ei avaldata kolmandatele isikutele, sh ettevõtjale ČSA ja Tšehhi ametiasutustele.
(57)
Kuigi kõik pangad tunnistasid, et ČSA rahaline olukord halvenes 2009. aasta alguses, anti ettevõtjale ČSA 2009. aasta esimeses pooles toimivaid kapitalilaene ja krediidilimiiti. Kolme erapanga sisereiting ČSA kohta vastab üldjoontes reitingule B.
(58)
Komisjon märgib, et pankade vastused on järjepidevad ja terviklikud. Kuigi ettevõtte sisereiting halvenes, ei olnud reitingu alandamine nii suur, et õigustada kõrgemat riskimarginaali.
(59)
Peale selle märgib komisjon, nagu on juba osutatud menetluse algatamise otsuses ja tuginedes Tšehhi Vabariigi esitatud teabele, et pank UniCreditBank andis toimiva, keskmise pikkusega tähtajaga (4 aastat) käibekapitalilaenu summas 200 miljonit Tšehhi krooni ettevõtjale ČSA 2008. aasta septembris, mille tagatiseks oli lennusimulaator. 25. juunil 2009. aastal suurendas UniCreditBank laenulepingus kokkulepitud finantsnäitajatest kõrvalekaldumise tõttu ČSA laenu riskimarginaali 160 baaspunktilt (milles lepiti kokku 2008. aasta septembris) 325 baaspunktini, mis ületab ühe kuu PRIBORit (st 5,10 % suurust aastast intressimäära 25. juunil 2009). Komisjon märgib, et kõnealune intressimäär, mis kajastas ČSA rahalise olukorra hiljutist halvenemist, on väiksem Osineki laenu intressimäärast (5,51 % aastas) ning vastab ligikaudu B-reitinguga ettevõtte viiteintressimäärale (suure tagatisega).
(60)
Eespool nimetatut arvesse võttes võib järeldada, et põhimõtteliselt pääses ČSA ettevõtja Osinek laenu andmise ajal juurde välisabile ning et ČSA krediidivõimelisus 2009. aasta esimesel poolel vastas reitingule B.
(61)
Laenu tagamiseks kasutatav tagatis koosnes hoonetest, mis asusid Praha Ruzyně lennujaamas, maast, inventarist ja varuosadest. Tagatise turuväärtuse tegid kindlaks sõltumatud eksperdid Tšehhi Vabariigist, kes on registreeritud kas Ekspertide Instituudi Registris või Autoriseeritud Ekspertide Keskregistris, mida haldab Tšehhi Vabariigi justiitsministeerium, ja kellel on kogemusi varade hindamise valdkonnas (18).
(62)
Komisjon märgib, et tagatiseks oleva angaari F (vt tabel 1) hindamisaruande kuupäev on 1. juuni 2009, samal ajal kui esimene osa Osineki laenust maksti välja 11. mail 2009. Tšehhi ametiasutused esitasid ettevõtte YBN Consult 6. mai 2009. aasta deklaratsiooni, mis kinnitab kasutatud tagatise väärtust. Selline deklaratsioon on kooskõlas Osineki laenulepingu punktiga 5.9.11, eeldusel, et täielik hindamisaruanne esitatakse ühe kuu jooksul esimese osa väljamaksmise päevast. Komisjon märgib, et see tingimus oli täidetud.
(63)
Peale selle hindas komisjon kriitiliselt esitatud hindamisaruandeid. Hindamised ei anna põhjust muretsemiseks, kuna ühtki ilmset viga ei ole tuvastatud, kohaldatud on tunnustatud metoodikat ja hindamised põhinevad usaldusväärsetel eeldustel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et praeguse hindamisaruande tulemused on asjakohane lähendamine Osineki laenu tagatiseks kasutatud varade tegelikele turuhindadele. Ühe tagatise tüübi puhul (varuosad) põhines väärtus nende raamatupidamislikul puhasväärtusel. Komisjon on seisukohal, et see hindamismeetod on asjakohane sellist tüüpi vara puhul, võttes arvesse, et varuosadega saab lihtsasti kaubelda ning nende väärtus peaks seetõttu vastama nende esialgsele soetamiskulule, millest on lahutatud kogukulum.
(64)
Laenulepingus on sätestatud, et laenu tegelik summa ei tohi olla suurem 90 % tagatise väärtusest, st tagatise väärtus peab olema vähemalt võrdne 110 %-ga laenu summast. Tuginedes esitatud teabele, oli esimese osa väljamaksmise ajal 2009. aasta mais esialgse tagatise väärtus, nagu oli kokku lepitud 30. aprilli 2009. aasta laenulepingus, vähemalt [110-117] %; teise osa väljamaksmise ajal 2009. aasta juulis vähemalt [120-132] %; ja kolmanda osa väljamaksmise ajal 2009. aasta septembris vähemalt [128-141] %. Peale selle lisati Osineki laenulepingule (vt põhjendus 8) mitmete lisandustega täiendavat tagatisvara ning mõni tagatis vabastati.
Tabel 4
Ülevaade tagatise määramisest Osineki laenu eri perioodidel
Muudatuse kuupäev
Väljamakstud summa
(miljonit Tšehhi krooni)
Tagatise väärtus (miljonit Tšehhi krooni)
tagatise % tase
11. mai 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. juuli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. juuli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. detsember 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. jaanuar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Viitemäärade teatises oletatakse, et suur tagatis eeldab kahjumit, mis on väiksem või võrdne 30 %-ga, mis vastab tagatise väärtusele, mis on vähemalt 70 % laenu summast. Komisjon märgib, et kõnealusele laenule antud tagatis on märksa suurem, mis loob olulise kindlusvaru võimaliku kõrvalekaldumise suhtes tagatise väärtuse hindamisel.
(66)
Asjakohane intressimäär viitemäärade teatise kohaselt oleks kõnealusel ajal olnud 5,16 % aastas (baasintressimäär 2,96 % + 220 baaspunkti = 5,16 % aastas). 220 baaspunkti suurune marginaal kajastab reitingut B, mida kinnitasid erapangad ja eespool kirjeldatud suur tagatis.
(67)
Kõnealune määr on väiksem Osineki laenu puhul kohaldatud intressimäärast (kolme kuu PRIBOR (19) + 300 baaspunkti), mis 30. aprillil 2009 moodustas 5,51 % aastas.
(68)
Kohaldatud intressimäära analüüs (kolme kuu PRIBOR pluss 300 baaspunkti) ning viiteintressimäär pluss 220 baaspunkti suurune marginaal näitavad, et need intressimäärad on võrreldavad aluseks oleva metoodika, samuti kohaldatud intressimäärade üldise tasemega, sh asjakohane riskimarginaal.
(69)
PRIBOR on pankadevaheliste hoiuste turu intressimäärade viiteväärtus, mida Tšehhi Riigipanga ja Tšehhi Forex klubi (Tšehhi Vabariigi finantsturgude liit) arvutusagent arvutab (fikseerib) viitepankade noteeringute põhjal hoiuste müügi kohta (st pakkumised) (20).
(70)
Osineki laenu intressimäär tugineb PRIBORile, mis on arvutatud kolmekuulise tähtaja kohta. Viiteintressimäär põhineb üheaastastel rahaturu intressimääradel. Sellegipoolest jätab komisjon endale õiguse kasutada lühemaid või pikemaid tähtaegasid, mida on kohandatud konkreetse juhtumiga.
(71)
Kahe intressimäära kujunemise analüüs Osineki laenu kehtivusperioodil (aprill 2009 - juuni 2010) näitab, et need kaks määra on tõepoolest võrreldavad. Keskmised intressimäärad (21) ajavahemikul 2009. aasta aprillist kuni 2010. aasta juunini on peaaegu samad (4,77 % PRIBORi puhul + 300 baaspunkti; 4,79 % viiteintressimäära puhul, sh 220 baaspunkti suurune riskimarginaal). Väike vahe kahe baaspunkti vahel tuleneb erinevast kohandamismeetodist. PRIBORit kohandatakse igapäevaselt; viiteintressimäära kohandatakse ainult iga mõne kuu järel.
(72)
Selles kontekstis võib nõustuda, et kohaldatud intressimäär on adekvaatne asendusväärtus turuintressimäärale. Viitemäärade teatise alusel on meede kooskõlas turuga ning ei sisalda seetõttu majanduslikku eelist ettevõtjale ČSA.
(73)
Lõpetuseks märgib komisjon, et intressimäärade maksmine ettevõtja ČSA poolt võlausaldajale toimus täielikult kooskõlas Osineki laenulepinguga (22).
6.3. Selektiivsus
(74)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 nõutakse, et meede peab selleks, et teda saaks liigitada riigiabina, soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Kõnealuse juhtumi puhul märgib komisjon, et ettevõtja Osinek andis laenu üksnes ettevõtjale ČSA. Seega on see meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.4. Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele
(75)
Võttes arvesse riigiabi kumulatiivseid kriteeriume, on praegusel juhul mõju ELi-sisesele kaubandusele ja vaidlustatud meetme konkurentsi moonutav mõju vaieldamatud ning Tšehhi ametiasutused isegi ei vaidlustanud seda. ČSA konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eelkõige alates õhutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi („kolmas pakett”) jõustumisest 1. jaanuaril 1993. Kõnealune meede võimaldas ettevõtjal ČSA jätkata tegutsemist, mille tulemusel ei pidanud ta, erinevalt konkurentidest, seisma silmitsi tagajärgedega, mis oleksid tavaolukorras tulenenud tema halbadest finantstulemustest.
6.5. Järeldus
(76)
Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et meede ei sisalda riigiabi ettevõtjale ČSA, kuna ettevõtja Osinek andis laenu tingimustel, mida oleks nõudnud turumajanduslik investor. Eelkõige on intressimäär, millega ettevõtja Osinek laenu andis, kooskõlas viiteintressimääraga, mis on kindlaks määratud viitemäärade teatise alusel, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtjal ČSA oli laenu andmise ajal reiting B, mida kinnitasid erapangad, ja laen tagati kogu perioodi jooksul tagatisega, mis oli oluliselt suurem kui 70 % laenu summast, mis on sätestatud viitemäärade teatises.
7. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(77)
Sellegipoolest analüüsis komisjon, kas juhul kui laenu saab pidada riigiabi sisaldavaks, oleks meede ajutise raamistiku alusel kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses.
(78)
Ettevõtja Osinek andis laenu 2009. aastal. Meetme eesmärk on seetõttu lihtsustada ettevõtja juurdepääsu välisabile ajavahemikul, mil krediiditurgude tavapärane toimimine on tõsiselt häiritud finantskriisi tõttu, ning ajal, kui finantskriis (laenuraha vähenemine) mõjutab laiemalt majandust ja tekitab tõsiseid pingeid liikmesriikide majanduses.
(79)
Komisjon käsitles seda kriisi 17. detsembril 2008 ja võttis vastu ajutise raamistiku. Nimetatud raamistikus tunnistas komisjon „praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju liikmesriikide majandusele üldiselt”. Lisaks leidis komisjon, et „teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning seda võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel pidada ühisturuga kokkusobivaks”.
7.1. Kokkusobivus ajutise raamistiku punktiga 4.4.2
(80)
Meedet tuleb hinnata ajutise raamistiku punkti 4.4.2 („Subsideeritud intressimäärana antav abi”) nõuete alusel.
(81)
Ajutise raamistiku kohaselt peab kohaldatav intressimäär olema vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni viitemäärade teatises.
(82)
Tšehhi Vabariigi üleööintressi määr oli 30. aprillil 2009 1,45 % (23). Vahe üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja keskpanga üleööintressi keskmise määra vahel ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 oli 68 baaspunkti.
(83)
Laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia oli 220 baaspunkti. See garantiipreemia põhineb reitingul B (vt põhjendus 57) ja tagatise suurel väärtusel, võttes arvesse kõnealust tagatist (vt põhjendused 64 ja 65).
(84)
Ajutise raamistiku kohaselt oleks minimaalne intressimäär seetõttu 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Osineki laenu tegelik määr oli 5,51 %. Seega andis ettevõtja Osinek laenu suurema intressimääraga, kui on minimaalselt lubatud ajutise raamistiku kohaselt.
(85)
Peale selle on ajutise raamistiku punktis 4.4 nõutud, et laenu kokkusobivuseks abiga peab olema täidetud veel kaks lisatingimust:
(86)
Esiteks peab leping olema sõlmitud hiljemalt 31. detsembriks 2010. Vähendatud intressimäärasid võidakse kohaldada intressi maksmisele enne 31. detsembrit 2012.
(87)
Osineki laenuleping sõlmiti 30. aprillil 2009. Laen pidi tagasi makstama ühe maksena 30. novembriks 2010. Seetõttu vastab laenuleping esimesele tingimusele.
(88)
Teiseks ei tohi abisaaja olla raskustes 1. juuli 2008. aasta seisuga.
(89)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 9 on kirjas, et ELis puudub raskustes oleva äriühingu mõiste, ning lisatakse, et komisjoni arvates on äriühing raskustes, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks kas lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.
(90)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis b selgitatakse, et raskustes olevaks peetakse äriühingut, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest, ja kes on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul.
(91)
2008. aastal oli ČSA registreeritud kapital kokku 2 735 miljonit Tšehhi krooni. Raamatupidamisstandardite kohaselt vähenesid ettevõtja lihtaktsiad 101 miljoni Tšehhi kroonini samal aastal.
Tabel 5
Lihtaktsiad ja registreeritud kapital 2007. ja 2008. aastal (tuhandetes Tšehhi kroonides)
Allikas: ČSA finantsaruanded.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Lihtaktsiad
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Lihtaktsiad
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Lihtaktsiad
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Kuigi üle poole ettevõtte registreeritud kapitalist oli kaotatud 1. juuliks 2008, ei olnud täidetud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a teine tingimus - üle veerandi registreeritud kapitalist peab olema kaotatud viimase 12 kuu jooksul. Ajavahemikul 2007. aasta juunist kuni 2008. aasta juulini ([31 570 000-34 875 000] Tšehhi krooni) kaotatud lihtaktsiad moodustavad kõigest [0,8-1,5] % registreeritud kapitalist.
(93)
Peale selle peetakse päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c kohaselt raskustes olevaks ettevõtjaks äriühingut juhul, kui asjaomane äriühing vastab riikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et ČSA suhtes ei saanud Tšehhi maksejõuetuse seaduse lõike 3 alusel algatada maksejõuetuse menetlust.
(94)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 11 on siiski sätestatud, et isegi kui ei esine ühtegi punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingut pidada siiski raskustes olevaks, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus.
(95)
Muutused ČSA finantstulemustes asjaomase perioodi jooksul ei osutanud selgelt negatiivses suunas (vt tabel 3). Ettevõte teenis kahjumit 2006. aasta lõpus, kuid kosus ja näitas positiivseid tulemusi 2007. aastal. [800-880] miljoni Tšehhi krooni suurune kahjum registreeriti 2008. aasta esimese kvartali lõpus. Kuid olukord paranes teise kvartali lõpuks, ehk 30. juuniks 2008. Sarnast suundumust võib täheldada rahavoogude puhul. ČSA käive vähenes aeglaselt igal aastal vaatlusaluse perioodi jooksul. Sellegipoolest ei saa järeldada, et käive vähenes märkimisväärselt enne 30. juunit 2008.
(96)
Ettevõtte võlg vähenes ajavahemikul 2008. aasta märtsist 2008. aasta juunini ning seejärel suurenes järgmise kuue kuu jooksul. Ja lõpetuseks kõikus varade väärtus vaatlusalusel perioodil kindlat suunda võtmata.
(97)
Kokkuvõtteks võib öelda, et finantskriteeriumid vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 11 ei osutanud selgelt kõigile tavapärastele raskustes oleva äriühingu tunnustele enne 30. juunit 2008. Peale selle pääses ČSA sel ajal endiselt juurde rahalistele ressurssidele, nagu selgub asjaolust, et ta oli suuteline veel 2008. aasta septembris saama laenu erapangalt (vt põhjendus 59).
(98)
Komisjon märgib, et ajutise raamistiku punktiga 4.4 kokkusobivat abi võis anda äriühingutele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes, kuid sattus raskustesse pärast seda ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tulemusel. Seetõttu ei piira asjaolu, et ČSA muutus raskustes olevaks ettevõtjaks hilisemal kuupäeval, kokkusobivust ajutise raamistiku kohaselt.
(99)
Seetõttu on komisjon seisukohal, et ČSA ei olnud 1. juulil 2008 raskustes olev ettevõtja ning tema suhtes võis kohaldada ajutist raamistikku.
7.2. Järeldus
(100)
Eespool esitatut arvesse võttes vastab ettevõtja Osinek antud laen kõigile ajutise raamistiku punktis 4.4 sätestatud tingimustele. Seetõttu, isegi kui Osineki laen sisaldas väidetavalt riigiabi, on meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siiski kokkusobiv siseturuga.
8. JÄRELDUS
(101)
Komisjon järeldab, et ettevõtja Osinek antud laen ei sisalda riigiabi. Peale selle, isegi kui Osineki laen sisaldas väidetavalt riigiabi, on meede siiski kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt.
(102)
Otsus ei hõlma ettevõtja Osinek antud laenule uue tagatise määramist ja laenu kapitaliseerimist 30. juunil 2010. Nimetatud meedet hinnatakse lõplikus otsuses juhtumi SA.30908 kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Meede, mille Tšehhi Vabariik võttis ettevõtja České aerolinie, a. s. suhtes laenuna kogusummas 2,5 miljardit Tšehhi krooni, mille andis ettevõtja Osinek a.s. 30. aprillil 2009. aastal sõlmitud laenulepingu alusel, ei sisalda abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning isegi kui sisaldas, on see kokkusobiv siseturuga sama lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.
Brüssel, 21. märts 2012