PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 990/2011,
3. oktoober 2011,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes 30,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgsed meetmed”). Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati kõnealust tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste varuosade impordile. Lisaks otsustati luua maksuvabastuskava, lähtudes algmääruse artikli 13 lõikest 2. Kava üksikasjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 88/97 (4). Vabastuse saamiseks laiendatud tollimaksust peavad liidu jalgrattatootjad täitma algmääruse artikli 13 lõike 2 sätteid, st nad ei kasuta oma töös rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või moodustab valmistamise ajal sissetoodud osadele lisandunud väärtus rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Seni on antud enam kui 250 maksuvabastust.
(2)
Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (5) eespool nimetatud meetmed säilitada.
(3)
Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 („eelmine uurimine”) otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (6) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 protsendini.
2. Käesolev uurimine
(4)
13. juulil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate („algatamisteade”) (7) Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.
(5)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Jalgrattatootjate Ühendus (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu jalgrattatoodangust.
(6)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon teatas taotluse esitajale, taotluses nimetatud liidu tootjatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ning teadaolevalt huvitatud ühendustele ja Hiina ametiasutustele ametlikult uurimise algatamisest.
(8)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul.
(9)
Mitmed taotluse esitaja poolt esindatud liidu tootjad, muud koostööd tegevad liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja tarbijate ühendused teatasid oma seisukohad.
(10)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
4. Väljavõtteline uuring
(11)
Uurimises osalevate eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17.
(12)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, liidu tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Komisjon võttis ühendust ka eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega ja Hiina asjaomaste ametiasutustega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise suhtes vastuväiteid.
(13)
Seatud tähtaja jooksul esitasid nõutud teabe ühtekokku seitse eksportijat/tootjat, ligikaudu sada liidu tootjat ja neli importijat.
(14)
Kuna algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe esitas vaid seitse Hiina tootjat, otsustati valimit mitte moodustada. Kõnealusele seitsmele äriühingule saadeti küsimustikud, millele vastas vaid kolm äriühingut. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatas, et olid eksportinud vaatlusalust toodet liitu ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. märtsini 2010 („uurimisperiood”).
(15)
Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustati liidu tootjatest koosnev valim pärast asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist, lähtudes liidu suurimast tüüpilisest müügi- ja tootmismahust. Selle tulemusena moodustati valim kaheksast liidu tootjast. Komisjon saatis küsimustikud kaheksale väljavalitud äriühingule, kes esitasid täielikud vastused.
(16)
Arvestades, et vastanud ja koostöösoovi ilmutanud importijaid oli vähe (neli importijat), otsustati, et importijate puhul ei ole valimi kasutamine vajalik. Komisjon saatis küsimustikud neljale importijale. Küsimustikule vastas vaid üks importija ning seegi vastus ei olnud täielik, sest kõnealune importija oli asunud oma tegevust lõpetama.
(17)
Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Järgmiste äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal:
a)
liidu tootjad
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Prantsusmaa,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itaalia,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Saksamaa,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksamaa,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poola ja Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Saksamaa,
-
UAB Baltik Vairas ja UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Leedu ning Pantherwerke AG ja Onyx Cycle GmbH, Löhne, Saksamaa;
b)
Hiina eksportivad tootjad:
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Hiina,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Hiina.
(18)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas uurimisperioodi. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2007. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Vaatlusalune toode on sama, kui see, mida käsitleti määruses (EÜ) nr 1524/2000, s.o CN-koodide ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 alla kuuluvad mootorita jalgrattad (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad).
(20)
Nagu ka eelmise uurimise puhul, liigitati jalgrattad järgmistesse kategooriatesse:
-
(A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli),
-
(B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli,
-
(C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli,
-
(D) muud jalgrattad/rattad (välja arvatud monorattad).
(21)
Kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid liidu turul sarnaste turustuskanalite kaudu, nt spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugused, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote.
(22)
Samuti näitas uurimine, et liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud jalgratastel, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgratastel ning Hiinast liidu turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutus.
(23)
Pärast avalikustamist väitis üks pool, et Hiina jalgrataste ja liidus toodetud jalgrataste vahel konkurents puudus või oli väga väike. Samas puudus toimikus teave, mis oleks sellist väidet toetanud, samuti ei esitatud väite toetuseks dokumentaalseid tõendeid. Selles kontekstis märgitakse ka, et nagu mainitud põhjenduses 26, ei teinud Hiina eksportivad tootjad eriti koostööd ning andsid väga vähe teavet toodete kohta, mida Hiina tootjad tootsid ja liidu turule müüsid. Seega lükati usaldusväärsema teabe puudumisel väide tagasi.
(24)
Liidu tootmisharu poolt toodetavaid ja liidu turul müüdavaid jalgrattaid, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgrattaid ning Hiinast liidu turule imporditud jalgrattaid käsitatakse seega samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(25)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
(26)
Juba uurimise algatamisest peale ei tehtud selle raames eriti ulatuslikult koostööd. Nagu põhjenduses 14 märgitud, vastas küsimustikule ainult kolm Hiina tootjat, kes olid algselt valmis koostööd tegema. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatasid, et olid uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu eksportinud; nende ekspordi maht kokku moodustas vähem kui 10 % kogu vaatlusaluse toote ekspordist liitu.
(27)
Tehti kontrollkäigud nende kahe äriühingu valdustesse, kes olid tegelenud ekspordimüügiga liitu. Neist ühe puhul polnud siiski võimalik kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet, sest äriühing ei suutnud esitada seda teavet kinnitavaid dokumente. Teine äriühing osales koostöös rahuldavalt, kuid tema eksport liitu moodustas uurimisperioodil vähem kui 5 % kogu Hiinast pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu.
(28)
Eelöeldu põhjal teatati Hiina ametivõimudele ja kolmele kõnealusele äriühingule, et kuna eksportivate tootjate osalemine koostöös oli olnud vähene, võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18, ning neile anti võimalus esitada oma märkused. Komisjon ei saanud sellele teatele vastuseks ühtki märkust. Seega tehakse järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta vastavalt algmääruse artiklile 18 kättesaadavate faktide, st kaubandusstatistika ja huvitatud isikute esitatud materjalide, kaasa arvatud taotluse põhjal.
2. Dumpinguhinnaga import Hiinast uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(29)
Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Mehhiko. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama.
(30)
Saabus üks märkus Mehhiko valimise kohta võrdlusriigiks, milles väideti, et jalgrataste hinnad Mehhiko siseturul ei ole usaldusväärsed ega sobi käesolevas uurimises kasutamiseks. Mehhiko asemel soovitati kasutada Indiat. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi.
(31)
Mehhikot kasutati võrdlusriigina ka varasemates uurimistes ning seni ei ole esitatud tõendeid uute või muutunud asjaolude kohta, mis õigustaksid võrdlusriigi muutmist. Ülevaade Mehhiko turust vaatlusaluse toote, ettevõtjate arvu, siseturu konkurentsi ja tootmisprotsessi omaduste osas kinnitab, et Mehhiko on endiselt sobiv võrdlusriik.
(32)
Kolmele Mehhiko äriühingule saadeti küsimustikud. Neist kolmest soovis koostööd teha vaid üks äriühing, kes küsimustikule vastas.
2.2. Normaalväärtus
(33)
Keskmise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutati müügihindu võrdlusriigi siseturul ning kaalutud keskmise tehasehinna saamiseks eurodes kasutati euro ja peeso keskmist vahetuskurssi uurimisperioodil.
2.3. Ekspordihind
(34)
Tulenevalt artikli 18 kohaldamisest ja muu usaldusväärse kättesaadava teabe puudumise tõttu lähtuti ekspordihindade kindlaksmääramisel peamiselt Eurostati andmetest ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija esitatud teabest.
(35)
Eelmise uurimise käigus jõuti järeldusele, et Eurostati andmetel põhinevad hinnad ei olnud analüüsimise jaoks otsustava tähtsusega (8). Kuna Hiina eksportijad ei olnud koostööst eriti huvitatud, luges komisjon Eurostati andmed Hiinast pärit impordihindade kohta käesoleva uurimise jaoks siiski mõistlikuks allikaks. Samas on komisjon siiski teadlik sellise analüüsi piiratusest ja arvestab asjaoluga, et seda saab kasutada vaid hinnasuundumuste näitajana.
(36)
Eurostati andmetel põhinevad ekspordihinnad on CIF-hinnad, mida tuli kohandada vastavalt mereveo keskmisele kulule tehingu kohta, et saada kätte tehasehindade tase. Ainsa koostööd teinud Hiina tootja vastuses sisalduva teabe põhjal arvestati mereveo keskmiseks kuluks ühiku kohta 8,30 eurot. Ainsa koostööd teinud Hiina äriühingu keskmine tehasest hankimise tasandi ekspordihind liitu määrati kindlaks samasugustel alustel. Saadud ühikuhinda kasutades arvutati seejärel välja Hiina kaalutud keskmine tehasehind.
2.4. Võrdlus
(37)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Mehhiko kaalutud keskmist normaalväärtust ja tehasehinnal põhinevat Hiina kaalutud keskmist ekspordihinda. Selliselt määrati kindlaks kaalutud keskmine dumpingumarginaal.
2.5. Dumpingumarginaal
(38)
Dumpinguga seotud arvutused näitasid enam kui 20 % suurust üleriigilist dumpingumarginaali. Sellist hinnangut dumpingu tasemele tuleks siiski pidada suhteliselt tagasihoidlikuks, sest Eurostati andmetes ei võetud arvesse vaatlusaluse toote eri liikide olulisi hinnaerinevusi. Siinkohal tuleks märkida, et taotluses esitatud teabe kohaselt on dumpingumarginaal ulatunud üle 100 %.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatavad märkused
(39)
Hiinast pärit impordi võimalikku arengut analüüsiti nii eeldatavate hinnasuundumuste kui ka mahu aspektist.
3.2. Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(40)
Taotluses esitatud teabe kohaselt on Hiina jalgrattatööstus mahult maailma suurim. Hiina tootmisvõimsus on 100-110 miljonit jalgratast ja aastas toodetakse ligikaudu 80 miljonit jalgratast. Hiina jalgrattatööstus on orienteeritud ekspordile: aastas 80 miljonist toodetud jalgrattast 25 miljonit on omamaisele turule ja ülejäänud 55 miljonit jalgratast ehk 69 % kogutoodangust ekspordiks.
(41)
Hinnanguliselt on Hiina aastane vaba tootmisvõimsus umbes 20-30 miljonit jalgratast, mis on enam kui kaks korda rohkem liidu praegusest toodangust, nagu on kirjas põhjenduses 66. Peale selle on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiinas saab jalgrataste tootmisvõimsust suurema nõudmise korral väga hõlpsasti veelgi suurendada näiteks täiendava tööjõu palkamisega.
(42)
Seega ei saa eelnevat silmas pidades välistada, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse Hiina vaba toomisvõimsust kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.
(43)
Pärast avalikustamist väitis üks pool, et määruses nimetatud Hiina tootmisvõimsus oli alusetu ja põhines üksnes oletustel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Hiina eksportivad tootjad tegid väga vähe koostööd ning et järeldustes tuli suurel määral lähtuda kättesaadavatest andmetest. Sellisel juhul ja nagu mainitud põhjenduses 40, kasutas komisjon usaldusväärsema teabe puudumisel taotluses esitatud esmapilgul usutavaid tõendeid. Uurimise käigus ei avastatud mingit teavet, millest oleks võinud ilmneda, et sellised esmapilgul usutavad tõendid oleksid ebatäpsed. Asjaomane pool ei esitanud teavet ega tõendeid, millest oleks ilmnenud, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tase oleks olulisel määral erinev. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
3.3. Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad
(44)
Eurostati ja esitatud taotluse andmetest on näha, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks ligitõmbav turg.
(45)
Ainsa koostööd teinud Hiina eksportiva äriühingu hinnainformatsioon näitab, et kolmandate riikide puhul on toote kaalutud keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad kui liidu keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad uurimisperioodil. Arvestades Hiina tootmisvõimsust ja liidu turu nõudlust, on üsna tõenäoline, et Hiina tootjad suurendaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral viivitamata jalgrataste eksporti liitu. Lisaks annab praegune tootmisvõimsuse ülejääk Hiina tootjatele võimaluse tegutseda Euroopa turul väga madalate hindadega.
3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(46)
Võttes arvesse, et vaatamata praegu kehtivatele meetmetele andis Eurostati andmete ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija teabe tagasihoidlik võrdlus tulemuseks Hiina ekspordi enam kui 20 protsendilise dumpingumarginaali uurimisperioodil, on väga tõenäoline, et meetmete kaotamise korral dumping jätkub.
(47)
Eelnenud analüüs näitab, et Hiina import sisenes liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige Hiina vaba tootmisvõimsust, mida on vajadusel võimalik väga lihtsalt veelgi suurendada, ning liidu ja muude kolmandate riikide hinnatasemete analüüsi, võib järeldada, et meetmete kaotamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(48)
Praeguse uurimise käigus leiti, et jalgrataste tootmisega tegeleb ligikaudu sada liidu tootjat, kes endast teatasid, ja muid tootjaid, kellest enamikku esindavad nende riiklikud ühendused. Need äriühingud kujutavad seega endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Uurimine näitas veel, et tootmisharu saab kasu põhjenduses 1 kirjeldatud maksuvabastuskavast.
(49)
Liidu kogutootmise kindlaksmääramiseks kasutati kogu olemasolevat teavet, sealhulgas taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja üleriigilistelt ühendustelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet, samuti üldist tootmisstatistikat.
2. Tarbimine liidu turul
(50)
Liidu tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu vormidele ning taotluse esitaja poolt taotluses esitatud andmetest. Taotluses sisalduvad andmed koguti erinevatelt liidu jalgrattatootjate ühendustelt.
(51)
Liidu nähtav tarbimine määrati kindlaks kõigi liidu tootjate läbimüügi põhjal liidu turul, vastavalt põhjenduses 68 esitatud hinnangule, ning samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide impordiandmete põhjal.
(52)
2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tarbimine 11 % (2007. aasta 22 912 066 ühikult 20 336 813 ühikule uurimisperioodil). Eriti järsult vähenes tarbimine 2008. ja 2009. aasta vahel. Järgmisena on esitatud täpsed ühikuandmed:
Tabel 1 - Tarbimine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
+ Koguimport
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Liidu turul müüdud liidu toodang
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Tarbimine
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(53)
Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlaks Eurostati esitatud statistiliste andmete põhjal. Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 38 % ning oli uurimisperioodil 615 920 ühikut (vt tabel 2). Vaatlusaluse perioodi alguses oli vaatlusaluse toote import Hiinast 26 % suurem kui eelmise uurimise uurimisperioodi ajal (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004: 733 901 ühikut) (9). Import vähenes kõige järsemalt 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal ning see on vastavuses liidu kogutarbimises toimunuga (vt tabelid 1 ja 2).
(54)
Arvestades, et import Hiinast vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tarbimine, muutus Hiina turuosa pisut väiksemaks: 2007. aastal 4,4 protsendilt kahanes see uurimisperioodil 3,1 protsendile.
(55)
Järgmises tabelis on esitatud Hiinast pärit jalgrataste impordi ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil:
Tabel 2 - Hiinast pärit import
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (ühikutes)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007 = 100)
100
95
61
62
Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Vaatlusaluse impordi hinnad
4.1. Hindade areng
(56)
Nagu põhjenduses 35 selgitatud, pidas komisjon Eurostati andmetel põhinevaid impordihindu Hiina puhul praeguse uurimise seisukohast mõistlikuks allikaks.
(57)
Eurostati andmete põhjal kasvasid Hiina kaalutud keskmised impordihinnad, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 125 %. 2009. aastal kerkisid impordihinnad oluliselt, kuid on pärast seda jäänud stabiilseks. Järgmises tabelis on esitatud üksikasjaline teave.
Tabel 3 - Vaatlusaluse impordi hinnad
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Hiina
Indeks (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Hindade allalöömine
(58)
Hiinast pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon valimisse kuuluvate liidu tootjate poolt uurimise käigus esitatud andmeid ja Eurostatilt saadud andmeid keskmiste hindade kohta. Liidu tootmisharu asjakohaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Võrdlus näitas, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad.
5. Muudest riikidest pärit import
(59)
Eurostati andmetel vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 9 087 000 ühikult 2007. aastal 8 587 000 ühikuni uurimisperioodil, st kokku 6 %.See ühtis liidu tarbimise üldise langustrendiga (- 11 %), kuigi pisut aeglasemas tempos. Vaatlusalusel perioodil kasvas kolmandate riikide turuosa 40 protsendilt 42 protsendini. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 35 ja 56, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi erineva tootevalikuga ning seega kasutatakse hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi tootevalik on teadmata, ei ole järgnevalt esitatud impordihindu liidu tootmisharu hindadega võrrelda otstarbekas. Vaatamata sellele koguti impordi kohta mõningast lisateavet neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülejäänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 4 - Muudest riikidest pärit import
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Kõik tüübid
Ühikud (tuhan-detes)
Turu-osa
Hind (eurot ühiku kohta)
Ühikud (tuhan-detes)
Turu-osa
Hind (eurot ühiku kohta)
Ühikud (tuhan-detes)
Turu-osa
Hind (eurot ühiku kohta)
Ühikud (tuhan-detes)
Turu-osa
Hind (eurot ühiku kohta)
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indek-seeritud
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Tai
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indek-seeritud
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipiinid
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indek-seeritud
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaisia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indek-seeritud
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indek-seeritud
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tuneesia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indek-seeritud
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Muud
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indek-seeritud
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
KOKKU
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indek-seeritud
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Taiwan
(60)
Import Taiwanist vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 3 158 600 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 2 958 000 ühikuni ning nende turuosa suurenes samal ajal pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Taiwanist pärit jalgrataste import on suunatud kallima hinnaga toodete turule. Uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et nagu ka eelmisel uurimisperioodil, müüakse Taiwanist pärit importtooteid kallima hinnaga kui liidu tootmisharu toodetud samasuguseid mudeleid (10). Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 25 %.
2. Tai
(61)
Taist pärit kaupade import vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 1 534 000 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 1 397 000 ühikuni. Impordi vähenemine oli kooskõlas tarbimissuundumustega ning nende turuosa püsis 7 % juures. Samas on Taist imporditavate jalgrataste puhul tegemist keskmise kvaliteediklassi jalgratastega ning uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et Taist imporditud tooteid müüdi kõrgema hinnaga kui samasuguseid liidu tootmisharu mudeleid. Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 27 %.
3. Sri Lanka
(62)
Import Sri Lankalt peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil, kasvades 2007. aasta 574 000 ühikult uurimisperioodiks 1 101 000 ühikule, ning nende turuosa moodustas vaatlusaluse perioodi lõpuks 5 %. Üks huvitatud pool on siiski väitnud, et Hiina eksportijad hoiavad dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvale, kasutades selleks ümberlaadimist Sri Lankal. Praegu ei ole komisjonil piisavalt teavet, et teha kõnealuse impordi olukorra kohta mingeid järeldusi. Antud olukorras ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju.
(63)
Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud pool, et järeldused Sri Lankal ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmise kohta olid üksnes oletused ning et Sri Lankal toimuva ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmist käsitlevaid väiteid ei tohiks lõplike järelduste puhul arvesse võtta. Vastuseks sellele väitele tuleb rõhutada, et nagu põhjenduses 62 on selgelt väljendatud, ei teinud komisjon selle küsimuse kohta mingeid järeldusi.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
6.1. Sissejuhatavad märkused
(64)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
(65)
Nagu eespool selgitatud ja arvestades kaebuse esitanud liidu tootjate suurt arvu, tuli kohaldada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid. Kahju analüüsimiseks tehti kindlaks järgmised kahjunäitajad:
-
makromajanduslikke elemente (tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes liidu tootjate üleriigilistelt ühendustelt ja äriühingutelt saadud teabele. Neid tegureid võrreldi võimaluse korral vastava ametliku statistika raames esitatud andmetega;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüsiti iga äriühingu puhul eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.
6.2. Makromajanduslikud näitajad
a) Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(66)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmine igal aastal pisut. Uurimisperioodi lõpuks oli tootmine võrreldes 2007. aastaga vähenenud 11 %, mis oli vastavuses tarbimissuundumustega. Üksikasjalikud andmed on esitatud tabelis 5:
Tabel 5 - Liidu kogutoodang
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Tootmine
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus kasvas veidi (2 %). Kuna tootmine vähenes, vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 13 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 81 % ulatuses. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 6 - Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Tootmisvõimsus
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007 = 100)
100
107
106
102
Tootmisvõimsuse rakendamine
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Müügimaht
(68)
Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 7 - Müük sõltumatutele klientidele
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Turuosa
(69)
Liidu tootmisharu turuosa suurus varieerus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil vähenenud 1,3 protsendipunkti. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 8 - Liidu tootmisharu turuosa
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Tööhõive ja tootlikkus
(70)
Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % (2007. aasta 14 925 töötajalt 13 646 töötajale uurimisperioodil).
(71)
Tootlikkus suurenes 2008. aastal pisut võrreldes 2007. aastaga, kuid hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 3 %. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 9 - Koguandmed liidu töötajate ja tootlikkuse kohta
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Töötajate arv
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007 = 100)
100
95
95
91
Tootlikkus (ühikut aasta kohta)
926
954
903
899
Indeks (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Kasv
(72)
Üldiselt tuleb märkida, et kõigi liidu tootjate turuosa vähenes 1,3 protsendipunkti võrra, samas kui tarbimine vähenes 11 %, mis viitab selgelt kasvuvõimaluse puudumisele.
f) Dumpingumarginaali suurusjärk
(73)
Dumpinguhinnaga müük Hiinast jätkus uurimisperioodil. Nagu põhjenduses 34 selgitatud, lähtuti Hiina eksportijate vähese koostööhuvi tõttu dumpingu arvutamisel Eurostati andmetel põhinevatest keskmistest hindadest. Nagu põhjenduses 35 märgitud, sisaldavad Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnad piiratud teavet tootevaliku kohta, kuid see on dumpingumarginaali arvutamise seisukohast oluline; arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada vähetähtsaks.
g) Toibumine varasemast dumpingust
(74)
Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust eeldatud määral taastunud, nagu näha eelkõige jätkuvalt madalast tasuvusest ja tootmisvõimsuse rakendamise langusest.
6.3. Mikromajanduslikud näitajad
h) Varud
(75)
Üks tootja ei suutnud oma praeguse sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet vaatlusaluse perioodi varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi varude analüüsist kõrvale jätta.
(76)
Jalgrataste varud kasvasid analüüsiperioodil 880 935 ühikult 2007. aastal 1 091 516 ühikule uurimisperioodil ehk 24 %. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 10 - Varud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Sulgemisvarud
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Müügihinnad ja -kulud
(77)
Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil liidu sõltumatutele klientidele näitasid vaatlusalusel perioodil kerget tõusutrendi. Üldiselt tõstis liidu tootmisharu hindu 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 %, mis on kooskõlas tootmiskulude suurenemisega, nagu selgitatud põhjenduses 79.
Tabel 11 - Ühiku müügihind liidu turul
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu müügi ühikuhinnad (eurot ühiku kohta)
163
170
176
178
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud keskmise põhjal.
(79)
Tootmiskulud kasvasid kogu perioodi vältel 9 % võrra. Kulude kasv tuleneb peamiselt tootevaliku muutumisest. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 12 - Ühiku tootmiskulud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku tootmiskulu (eurot ühiku kohta)
165
169
180
180
Indeks (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Pärast avalikustamist väitis üks pool, et samal ajal, kui tootmiskulud aina kasvasid, langes teatavate toormaterjalide, sh terase ja alumiiniumi hind oluliselt, mis lubab oletada, et kantud kahju oli ise tekitatud. Selle väite kinnituseks ei esitatud piisavalt tõendeid. Pool esitas üksnes tõendeid, mis näitasid alumiiniumi ja terase hinna arengut vaatlusalusel perioodil väga üldises plaanis, kuid millest ei selgunud, mil määral need arengud mõjutasid jalgrataste tootmise üldkulusid. Lisaks esitati see väide alles pärast avalikustamist, st väga hilises uurimisjärgus ning seega ei saadud seda enam kontrollida. Seetõttu lükati väide tagasi.
j) Kasumlikkus
(81)
Valimisse kuuluvate tootjate äritegevuse üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote osas oli vaatlusaluse perioodi esimesel aastal negatiivne (- 1,7 %). 2008. aastal muutus liidu tootjate äritegevus kasumlikuks. Kuid 2009. aastal ja uurimisperioodil kandis tootmisharu jällegi kahjumit.
(82)
Kirjeldatud trend näitab, et võrreldes eelmise uurimisega, mille uurimisperioodi ajal oli liidu tootmisharu kasumlikkus 3,6 %, on tootmisharu olukord ebastabiilne.
Tabel 13 - Kasumlikkus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Pärast avalikustamist väideti dokumentaalseid tõendeid esitamata, et liidu tootmisharu ei olnud oma tõhusust ja tegevust parandanud. Tegelikult oli olukord vastupidine: uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharu on teinud ilmselgeid jõupingutusi, et kohaneda dumpinguhindadest tuleneva hinnasurvega, paigutades oma tootmisrajatisi liidu sees ümber, ja on seega suurendanud kulutasuvust, nagu märgitud põhjenduses 85. Seetõttu lükati need väited tagasi.
k) Investeeringutasuvus
(84)
Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud investeeringud kahanesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, vähenedes 21 491 000 eurolt 2007. aastal 11 738 000 euroni uurimisperioodil. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli üha keerulisem ja müügiprognoosid pessimistlikud.
(85)
Tuleks märkida, et oluline osa investeeringuid tehti eesmärgiga suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja käia kaasas uusimate tehnoloogiliste lahendustega. Selle protsessi käigus on osa tootmisvõimsust viidud Lääne-Euroopa riikidest Ida-Euroopasse; tootmisbaasi on laiendatud pea kõigisse liikmesriikidesse, mis näitab liidu tootmisharu elujõulisust ja jõupingutusi konkurentsis püsimiseks.
Tabel 14 - Investeeringud ja investeeringutasuvus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007 = 100)
100
101
50
55
Investeeringutasuvus
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Üks tootja ei suutnud oma sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet põhivara netotootlikkuse kohta vaatlusalusel perioodil, mis omakorda võimaldanuks arvutada investeeringutasuvust. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvuse analüüsist kõrvale jätta.
(87)
Investeeringutasuvus järgis kasumlikkuse suundumusi. 2007. aastal oli valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringutasuvuse määr negatiivne: -16 %, kuid see paranes pisut, jõudes uurimisperioodil -10 %.
l) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(88)
Üks tootja ei suutnud esitada järjepidevaid andmeid vaatlusaluse perioodi rahavoogude kohta, sest äriühingu struktuur ei võimalda hinnata ainult jalgrataste tootmisega seotud rahavoogude osa lahus tema ülejäänud tegevusest. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi rahavoogude analüüsist kõrvale jätta.
(89)
Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 33 %. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 15 - Rahakäive
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Rahavoog (tuhandetes eurodes)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Valimisse kuuluvad tootjad hangivad kapitali kas ettevõttesiseselt, kui nad kuuluvad kontserni, või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastatakse tegevust äriühingu rahavoogudest. Ühegi valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud suuri raskusi kapitali kaasamisel.
m) Töötasud
(91)
Vaatlusalusel perioodil kasvasid keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta 11 % võrra. Selles kajastub tootmises toimunud rõhuasetuse muutus ja keskendumine pisut keerukamatele toodetele.
Tabel 16 - Töötasud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Palgakulu töötaja kohta (eurodes)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Pärast avalikustamist väideti, et palgakulu töötaja kohta kasvas samal ajal kui nõudlus järsult kahanes, mis osutab sellele, et kahju oli enda tekitatud. Tõepoolest, nagu tabelis näidatud, suurenes palgakulu töötaja kohta vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Samas on põhjenduses 70 selgitatud, et töötajate arv vähenes 9 %. Seega suurenes keskmine palgakulu üksnes 2 %. Seega leiti, et üldine mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele on väga väike.
7. Järeldus kahju kohta
(93)
Kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selge mõju. Kõnealune tootmisharu on suutnud mõningal määral meetmetest kasu saada ja säilitada stabiilse turuosa. Samas liidu toodang siiski kahanes ja ka kasumimarginaal ei olnud piisav. Edasise kasvu ja kasumi võimalusi vähendab dumpinguhinnaga impordi põhjustatud surve hindadele ja tootmismahule.
(94)
Nagu märgitud põhjenduses 53, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Impordi maht vähenes kõige järsemalt siiski 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal, mil Hiinast pärit impordi hind oluliselt tõusis. Nagu uurimine näitas ja nagu põhjenduses 58 selgitatud, ei olnud nimetatud hinnatõus piisav, et tootmisharu olukorda parandada. Hiinast saabuva impordi hinnad olid tegelikkuses liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad.
(95)
Tootmisharu kannab kahjumit ja on seega selgelt väga keerulises olukorras. Peaaegu kõik liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood, halvenesid vaatlusalusel perioodil. Seega ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Lisaks võib olukorda veelgi halvendada surve, mis tuleneb võimalikust meetmetest kõrvalehoidmisest.
(96)
Sellele tuginedes järeldatakse, et liidu tootmisharu kui terviku majandusolukord on endiselt haavatav ning see on jätkuvalt kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.
8. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
8.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(97)
Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 4,4 protsendilt 3,1 protsendile (vt põhjendus 53). Nagu märgitud põhjenduses 58, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 48,5 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulik hinnamõju liidu tootmisharule oli endiselt oluline ning, nagu põhjenduses 58 selgitatud, tõenäoliselt see jätkub.
8.2. Majanduskriisi mõju
(98)
Tulenevalt uurimisperioodil valitsenud negatiivsetest majandustingimustest vähenes jalgrataste tarbimine. Koos tarbimise vähenemisega vähenesid ka tootmine ja tööhõive. Jalgrattatootmises ei ole suuri püsikulusid ja seega ei mõjutanud tootmise vähenemine liidu jalgrattatööstuse kasumlikkust.
(99)
Pärast avalikustamist väideti, et liidu tootmisharu suurendas täiendavalt tootmisvõimsust samal ajal kui liidu tarbimine oli langusteel ning et sellel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Kõnealune väide on vastuolus põhjendustes 52 ja 67 kirjeldatud tarbimise ja tootmisvõimsuse arengutega. Tarbimine langes peamiselt 2008. ja 2009. aasta vahel, samas kui tootmisvõimsus oli tõusnud aasta varem, nimelt 2007. ja 2008. aastal. Seetõttu lükati see väide tagasi.
8.3. Muudest riikidest pärit import
(100)
Nagu selgitatud põhjenduses 59, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 6 %, mis oli kooskõlas tarbimissuundumustega. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2007. aasta 40 protsendilt uurimisperioodil 42 protsendile. Nende keskmine impordihind tõusis 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. Vaatlusalust toodet imporditi peamiselt Taiwanist, Taist ja Sri Lankalt.
(101)
Taiwani impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Kättesaadava teabe kohaselt ja nagu selgitatud põhjenduses 60, konkureerib Taiwani import liidus toodetud jalgratastega siiski õiglastel tingimustel.
(102)
Tai impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Nagu selgitatud põhjenduses 61, ilmneb kättesaadavast teabest, et uurimisperioodil müüdi kõnealuseid imporditud tooteid hindadega, mis olid konkurentsivõimelised samasuguste liidus toodetud jalgrataste omadega.
(103)
Sri Lanka import kasvas vaatlusalusel perioodil 92 %. Uurimisperioodil oli nende turuosa 5 %. Nagu põhjenduses 62 on selgitatud, hõlmab Sri Lankalt saabunud import väidetavalt ka Hiina päritolu jalgrattaid.
(104)
Kokkuvõttes võib öelda, et import Taiwanist ja Taist, kes on suurimad jalgrataste liidu eksportijad, ei saa avaldada negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt seepärast, et nende hinnatase on samasugune või isegi kõrgem kui liidu tootmisharul. Seega ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju.
8.4. Kõrvalehoidmine
(105)
On esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad kehtestatud meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu ning et selline import kahjustab liidu tootmisharu. Võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt varem avastatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta, seda eriti Filipiinide kaudu saabuva impordi puhul, ei saa välistada võimalust, et turul esineb endiselt sellist ebaseaduslikku käitumist, mis põhjustab kahju liidu tootmisharule.
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(106)
Nagu põhjendustes 66-91 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu endiselt keerulises olukorras ja kergesti haavatav ning Hiina dumpinguhinnaga import mõjutas teda endiselt.
(107)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.
2. Hiina ekspordimaht
(108)
Nagu öeldud põhjenduses 40, on Hiina jalgrattatööstus orienteeritud ekspordile. Hiina jalgrattaid võib leida kogu maailma peamistel turgudel, eelkõige Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis, kus neil on turgu valitsev seisund. Nagu ühes varasemas uurimises (11) nimetatud, õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel 1990ndate lõpus pärast seda, kui nad olid kahe aasta jooksul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu Ameerika Ühendriikide turgudelt puudunud, väga lühikese aja jooksul märkimisväärselt suurendada oma kohalolekut kõnealusel turul. 2009. aastal eksporditi Hiinast Ameerika Ühendriikidesse 14 055 000 jalgratast, kusjuures Ameerika Ühendriikide kogutarbimine oli 14 888 000 ühikut.
(109)
See olukord näitab, et Hiina tootjad suudavad väga kiiresti eksportida ja uutele turgudele tungida ning säilitada valitseva seisundi väga pika aja jooksul.
(110)
Pärast avalikustamist väitis üks pool, et kui meetmetel lubatakse aeguda, ei kasvaks Hiina jalgrataste import olulisel määral, kuna Hiina eksportijatel oli raskusi Euroopa jalgrataste ohutusstandardite (EN 14764, EN 14765, EN 14766 ja EN 14781) järgimisega. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid dokumentaalseid tõendeid. Uurimine on hoopis näidanud, et enamik Hiinast juba imporditud jalgrattaid ja jalgrataste osi vastab vajalikele ohutusstandarditele. Seega ei olnud põhjust uskuda, et Hiina tootjad ei ole võimelised järgima kehtivaid jalgrataste ohutusstandardeid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
3. Vaba tootmisvõimsus Hiina turul
(111)
Nagu põhjenduses 41 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või Hiina omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta.
(112)
Lisaks väideti pärast avalikustamist, et Hiina tööjõukulude suurenemine takistaks tõsiselt Hiina tootmisvõimsuse suurenemist. Selles suhtes märgitakse, et nagu mainitud põhjenduses 26, tegid Hiina eksportivad tootjad väga vähe koostööd ning andmed Hiina tööjõukulude ja tootmisvõimsuse kohta puuduvad. Lisaks ei esitanud asjaomane pool oma väite toetuseks tõendeid. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
4. Väidetav meetmetest kõrvalehoidmine
(113)
Nagu põhjenduses 105 selgitatud, on esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu. Seda on OLAF Filipiinide puhul ka kinnitanud. Selline käitumine näitab Hiina eksportijate olulist huvi ligitõmbava liidu turu vastu.
5. Järeldus
(114)
Liidu tootmisharu on kannatanud Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel.
(115)
Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul Hiina dumpingu mõjust toibuda tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Uurimisperioodi ajal oli tootmisharu majanduslik olukord siiski keeruline. Kui selles olukorras tabaks liidu tootmisharu madala dumpinguhinnaga impordi kasv asjaomasest riigist, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra täiendava halvenemise.
(116)
Pealegi nagu põhjenduses 58 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt 53 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad.
(117)
Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi ennekõike Hiina vaba tootmisvõimsuse, sealse tootmisharu ekspordile orienteerituse ja Hiina varasema käitumise kohta välisturgudel, tooks igasugune meetmete kaotamine tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise.
(118)
Nagu märgitud põhjendustes 105 ja 113, kinnitab meetmetest kõrvalehoidmine veenvalt kahju jätkumise tõenäosust. See on selge tõend selle kohta, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne ning dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suurendaksid nad tõenäoliselt liitu suunatud ekspordi mahtu.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(119)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta, võiks kindlalt järeldada, et Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
(120)
Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(121)
Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
2. Liidu tootmisharu huvid
(122)
Liidu jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglaste turutingimuste olemasolul elujõuline ja konkurentsivõimeline. Samas näitas uurimine, et tootmisharu olukord ei ole endiselt kiita ning nende majandustulemused on tasuvuspiiri lähedal. Seega tuleb tõhusaid konkurentsitingimusi liidu turul säilitada.
(123)
Arvestades asjaolu, et uusi jalgrattamudeleid töötab valdavalt välja liidu tootmisharu, saaks see tootmisharu sellisest arendustegevusest täielikult kasu nii müügimahu kui ka hindade osas, kui dumpinguhinnaga impordi surve hoitakse meetmete toel kontrolli all.
(124)
Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline säilitama või isegi suurendama oma müügimahtu ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, saavutades seega piisava investeeringute tasuvuse taseme, et jätkata investeeringuid uude tehnoloogiasse.
(125)
Kui aga Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaduma, tekivad tõenäoliselt täiendavad kaubandusmoonutused, mille tõttu liidu tootmisharu kahjust toibumine kahtlemata peatub. Arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiina eksportijate varasemat käitumist välisturgudel on selge, et meetmete kadumise korral oleks liidu tootmisharul väga raske kui mitte võimatu toibuda ja oma positsiooni säilitada. Vastasel korral on tõenäoline liidu tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib tootmisvõimsus liidus veelgi väheneda ning mitu tootjat oma tegevuse lõpetada. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed on liidu tootmisharu huvides.
(126)
Võttes arvesse eespool põhjendustes 93-96 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 106-117 esitatud väidetega kahju jätkumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt.
3. Kasutajate huvid
(127)
Käesolevat uurimist toetas Euroopa Jalgratturite Liit (ECF) - Euroopa riikide jalgratturite ühenduste katusorganisatsioon.
(128)
ECF väidab, et Euroopa on kõrgetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele vastava kaasaegse jalgrattatoodangu kõige olulisem turg ning toodete sissevool Hiinast õõnestaks neid standardeid. Lisaks leiab ECF, et liidu majanduse siseselt on jalgrattatööstusel tohutu kasvupotentsiaal, mis satuks dumpinguvastaste tollimaksude lõpetamise korral ohtu.
(129)
Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.
4. Tarnijate huvid
(130)
Uurimise käigus teatas endast jalgrattaosade tootjate ühendus COLIPED. COLIPED väitis, et liidus tegutseb ligikaudu 300 tehast umbes 7 300 töötajaga, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine tegevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpetab eeldatavalt veelgi enam Euroopa jalgrattatootjaid tegevuse, mis avaldaks negatiivset mõju liidu jalgrattaosade tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seega järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks tarnijate huvides.
5. Importijate huvid
(131)
Vaid üks sõltumatu importija vastas Hiina importi käsitlevale küsimustikule, kuid vastus ei olnud täielik, sest kõnealune äriühing valmistus parajasti oma tegevust lõpetama põhjustel, mida ei avaldatud.
(132)
Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importijate vähest koostöövalmidust, oli meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmisega kaasnevaid võimalikke mõjusid võimatu täies ulatuses nõuetekohaselt hinnata. Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid taastada head kaubandustavad ning vältida importimist kahjustavate dumpinguhindadega. Kuna õiglaste hindadega importi lubatakse liidu turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et liidu tootjate tootmisvõimsus on piisav, et varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral. Nagu nähtub põhjenduses 59 esitatud tabelist, viitab muudest kolmandatest riikidest pärit import asjaolule, et nimetatud riikides on jalgrataste tootmiseks piisav tootmisvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et jalgrataste turul võiks tekkida puudujääk.
(133)
Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse liidu turule ka edaspidi, jätkub importijate tavapärane tegevus tõenäoliselt ka siis, kui Hiina suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilivad. Sellist järeldust toetab nii sõltumatute importijate vähene koostöövalmidus kui ka asjaolu, et pärast Hiina suhtes meetmete kehtestamist ei ole uurimise käigus leitud tõendeid, et importijatel oleks erilisi raskusi.
6. Järeldus
(134)
Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmete jätkamine on selgelt liidu tootmisharu, tarbijate ja liidu jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab liidu tootmisharul kasvada ning parandada oma olukorda taastatud ausa konkurentsi tingimustes. Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga jalgrattad. Kui aga meetmed peaksid jääma kehtestamata, lõpetavad liidu jalgrattatootjad tõenäoliselt tegevuse, mis seab omakorda ohtu ka liidu jalgrattaosade tarnijate tegevuse.
(135)
Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks peaks jätma dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestamata.
G. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
(136)
Eeltoodut silmas pidades tuleks jalgrataste suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 pikendatakse meetmete kohaldamist aegumise läbivaatamise järel tavaliselt viie aasta võrra, välja arvatud juhul, kui konkreetsete põhjuste või tingimustega on põhjendatud lühem ajavahemik.
(137)
Seoses sellega tuleks märkida, et käesolevat menetlust iseloomustasid põhjendustes 1 ja 48 osutatud asjaolud, mis peaksid piisavalt kajastuma ka dumpinguvastaste meetmete kestuses. Põhimõtteliselt saab liidu tootmisharu kasu ebatüüpilisest meetmete kombinatsioonist, milles on ühendatud valmis jalgrataste väärtuseline tollimaks ja maksuvabastuskava, mis võimaldab kõnealusel tootmisharul kasutada Hiina jalgrattaosi ilma, et kohaldataks meetmetest kõrvalehoidmise vastaseid tollimakse, eeldusel et täidetud on konkreetsed tingimused.
(138)
Käesolev aegumise läbivaatamine on kinnitanud jalgrattatootmise sektori keerukat olemust ja selle tihedat seotust jalgrattaosi tootva sektoriga. Läbivaatamise käigus ilmnes, et nagu põhjenduses 1 kirjas, kasutab liidu jalgrattatööstus jalgrattaosade importimiseks paljuski maksuvabastuskava. Seepärast on oluline meetmete toimimine korrapäraselt läbi vaadata. Sel põhjusel kaaluti, kas meetmed peaksid piirduma kolme aastaga.
(139)
Pärast avalikustamist väitsid mitu liidu tootjat ja tootjate ühendust, et meetmeid tuleks pikendada viie aasta võrra. Pooled väitsid peamiselt seda, et jalgrataste tootjad olid valmis investeerima jalgrataste osade tootmisesse, et vähendada oma sõltuvust Hiina jalgrataste osade impordist, kuid et kolmeaastane ajavahemik ei olnud piisav, et sellised investeeringud end ära tasuksid.
(140)
Selles suhtes ei ole dumpinguvastaste meetmete vajaduse ja kestuse hindamisel aegumise läbivaatamise kontekstis oluline argument, mille kohaselt on mitu poolt investeerinud või kavatsevad investeerida jalgrataste osade tootmisse. Tõepoolest, aegumise läbivaatamine saab põhineda üksnes otsusel, millega määratakse kindlaks, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.
(141)
Nagu põhjenduses 137 juba selgitatud, tuletatakse meelde, et alates meetmete esmakordsest kehtestamisest 1993. aastal ja nende laiendamisest jalgrataste osadele 1997. aastal on jalgrataste tootmise olukord liidus olulisel määral muutnud, kuna on antud üle 250 maksuvabastuse. Jalgrataste suhtes kehtivad meetmed on otseselt seotud jalgrataste osadele laiendatud meetmetega ja loodud maksuvabastuskavade süsteemiga. Seda silmas pidades on endiselt jõus järeldus, mille kohaselt õigustavad meetmed uut läbivaatamist, nagu märgitud põhjenduses 138. Selles suhtes märgib nõukogu, et komisjonil on võimalus algatada ex officio vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks dumpingut, kahju ja maksuvabastuskavu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
(142)
Neil põhjustel ja pidades silmas asjaolu, et meetmete kestust vaadeldaks igasugustes läbivaatamistes, on ennatlik hinnata käesoleva aegumise läbivaatamise raames, kas teatavad põhjused või olukorrad nõuaksid muu ajavahemiku kui tavapärase, algmääruse artikli 11 lõikes 2 kehtestatud viieaastase tähtaja kehtestamist. Seega leitakse, et on asjakohane pikendada meetmeid viieks aastaks. See ei tähendada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete kestust ei võidaks hiljem täieliku läbivaatamise käigus tulemustest lähtuvalt uuesti läbi vaadata.
H. LÕPPSÄTTED
(143)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(144)
Eespool esitatust tulenevalt tuleks dumpinguvastaseid tollimakse rakendada veel viie aasta jooksul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (TARICi kood 8712008090) alla liigitatavate mootorita jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 48,5 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 3. oktoober 2011