NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 583/2010
ze dne 1. července 2010,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o klíčové informace pro investory a podmínky, které je třeba splnit při poskytování klíčových informací pro investory nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (1), a zejména na čl. 75 odst. 4, čl. 78 odst. 7 a čl. 81 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/65/ES stanoví hlavní zásady pro zpracování a poskytování klíčových informací pro investory včetně požadavků na jejich formát a prezentaci, cílů, základních informací, které mají být sděleny, určení poskytovatele a adresáta informací a způsobů poskytnutí informací. Bylo stanoveno, že podrobnosti k obsahu a formátu budou přijaty formou prováděcích opatření a budou natolik konkrétní, aby investoři jednotlivých typů fondů obdrželi informace, které v daném případě potřebují.
(2)
Forma nařízení je opodstatněná, jelikož jako jediná může zaručit harmonizaci taxativně vymezeného obsahu klíčových informací pro investory. Sdělení klíčových informací bude navíc lépe plnit svou úlohu, pokud budou požadavky, které se na ně vztahují, ve všech členských státech totožné. Harmonizovaná pravidla pro formu a obsah zveřejňovaných informací by měla být prospěšná všem zúčastněným stranám, neboť zajistí jednotnost a srovnatelnost informací o investičních příležitostech na trhu SKIPCP.
(3)
V některých případech může být účelnější poskytnout investorům klíčové informace v příslušném dokumentu prostřednictvím internetových stránek, případně toto sdělení připojit k jinému dokumentu, který se předává potenciálnímu investorovi. Okolnosti, za nichž se sdělení klíčových informací v takových případech používá, by však neměly význam sdělení oslabit nebo vyvolat dojem, že se jedná o propagační materiál nebo že připojené propagační materiály mají pro neprofesionálního investora stejný či větší význam.
(4)
V zájmu neprofesionálních investorů je nezbytné zajistit odpovídající obsah informací, jejich logické strukturování a vhodné jazykové vyjádření. Za tímto účelem by toto nařízení mělo zajistit, aby sdělení klíčových informací díky svému formátu, prezentaci a kvalitě a stylu použitého jazyka investory zaujalo a usnadnilo jim srovnání. Cílem tohoto nařízení je zabezpečit jednotnost formátu sdělení včetně shodného řazení položek s totožnými názvy.
(5)
Toto nařízení konkretizuje obsah informací o investičních cílech a investiční politice SKIPCP, aby investoři mohli snadno zjistit, zda bude fond pravděpodobně odpovídat jejich potřebám, či nikoliv. Z tohoto důvodu by z údajů mělo vyplývat, zda lze očekávat návratnost v podobě zhodnocení investice, výplaty podílů na zisku nebo kombinace obojího. Z popisu investiční politiky by mělo být investorovi jasné, jaké jsou obecné cíle SKIPCP a jak jich má být dosaženo. Pokud jde o finanční nástroje, pomocí nichž se má investovat, je třeba uvádět pouze ty, které mohou mít zásadní dopad na výkonnost SKIPCP, nikoli všechny možné přípustné nástroje.
(6)
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla prezentace poměru rizika a výnosů investice, neboť vyžaduje použití syntetického ukazatele a stanoví obsah slovního vysvětlení samotného ukazatele a rizik, jež nejsou ukazatelem podchycena, avšak mohou mít zásadní dopad na poměr rizika a výnosů SKIPCP. Při uplatnění pravidel pro syntetický ukazatel je třeba přihlížet k metodice jeho výpočtu vyvinuté příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Správcovská společnost by měla případ od případu na základě analýzy jednotlivých charakteristických rysů každého fondu rozhodnout, která konkrétní rizika by měla být zveřejněna, přičemž je třeba se vyhnout nadměrnému zatížení dokumentu informacemi, kterým by neprofesionální investoři nemuseli snadno porozumět. Kromě toho by slovní vysvětlení poměru rizika a výnosů mělo mít omezený rozsah co do prostoru, který je mu ve sdělení klíčových informací věnován. Sdělení by mělo obsahovat odkazy na prospekt SKIPCP, kde jsou zveřejněny informace o rizicích v plném rozsahu.
(7)
Je nutno zajistit soulad mezi vysvětlením rizik ve sdělení klíčových informací a vnitřními postupy správcovské společnosti týkajícími se řízení rizik, stanovenými v souladu se směrnicí Komise 2010/43/EU ze dne 1. července 2010, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o organizační požadavky, střety zájmů, pravidla jednání, řízení rizik a obsah smlouvy mezi depozitářem a správcovskou společností (2). V zájmu zajištění souladu by například osoba pověřená stálou funkcí řízení rizik měla mít v případě potřeby možnost zkontrolovat pasáž ve sdělení klíčových informací věnovanou poměru rizika a výnosů a vyjádřit se k ní.
(8)
Toto nařízení stanoví společný formát pro prezentování a vysvětlení poplatků včetně příslušných upozornění, aby byli investoři patřičně informováni o nákladech, které jim vzniknou, a jejich poměru k výši kapitálu skutečně investovaného do fondu. Při uplatnění těchto pravidel je třeba přihlížet k metodice výpočtu jednotlivých poplatků vyvinuté příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry.
(9)
Podrobná pravidla pro prezentování informací o dosavadní výkonnosti vycházejí z požadavků na tyto informace ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (3). Tímto nařízením se doplňují pravidla směrnice 2004/39/ES o konkrétní požadavky nezbytné za účelem harmonizace informací, aby se usnadnilo porovnávání různých sdělení klíčových informací. Toto nařízení konkrétně stanoví, že jsou zobrazeny pouze čisté roční výnosy, a to formou sloupcového grafu. Je třeba regulativně upravit určité aspekty prezentace sloupcového grafu, včetně omezených situací, kdy je možné používat simulovaná data.
(10)
Je třeba připustit, že odkazy na jiné údaje mohou být pro investora užitečné, sdělení klíčových informací však nutně musí obsahovat všechny informace, které investor potřebuje, aby pochopil základní charakteristické rysy SKIPCP. Pokud se používají odkazy na jiné zdroje informací, než je prospekt a pravidelné zprávy, je třeba jasně uvést, že prospekt a pravidelné zprávy jsou pro investory hlavním zdrojem doplňkových informací, jehož význam by uvedené odkazy neměly snižovat.
(11)
Sdělení klíčových informací by mělo být podle potřeby kontrolováno a upravováno tak často, jak je to nutné, aby neustále splňovalo požadavky na klíčové informace pro investory stanovené v čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 1 směrnice 2009/65/ES. V rámci osvědčených postupů by správcovské společnosti měly zkontrolovat sdělení klíčových informací před zahájením jakékoli akce, po níž pravděpodobně nabude podílové jednotky ve fondu významný počet nových investorů.
(12)
Je možné, že forma a obsah klíčových informací pro investory budou muset být ve zvláštních případech uzpůsobeny. Toto nařízení proto upravuje obecná pravidla vztahující se na všechny SKIPCP tak, aby byl zohledněn zvláštní charakter určitých typů SKIPCP, především SKIPCP s různými podfondy nebo druhy akcií, SKIPCP se strukturou fondu fondů, „master-feeder“ strukturou a SKIPCP strukturovaných, například SKIPCP s kapitálovým krytím nebo srovnatelných SKIPCP.
(13)
Pokud jde o SKIPCP s různými druhy akcií, neměla by být stanovena povinnost vypracovat zvláštní sdělení klíčových informací pro každý druh akcií, pokud to nebude ke škodě zájmů investorů. Údaje ke dvěma či více druhům akcií mohou být sloučeny v jedno sdělení klíčových informací, avšak pouze pokud to nepovede k tomu, že sdělení bude příliš složité a nepřehledné. Jinou možností je výběr reprezentativního druhu akcií, avšak pouze tehdy, jsou-li si druhy akcií podobné natolik, že informace o reprezentativním druhu vypovídají o zastoupeném druhu pravdivě, jasně a neuvádějí v omyl. Při určení toho, zda reprezentativní druh akcií vypovídá pravdivě, jasně a neuvádí v omyl, je třeba vzít v úvahu charakteristické rysy SKIPCP, povahu rozdílů mezi jednotlivými druhy akcií a škálu investičních alternativ nabízených každému investorovi nebo skupině investorů.
(14)
V případě fondu fondů se udržuje správná rovnováha mezi informacemi o SKIPCP, do něhož investor investuje, a o podkladových subjektech kolektivního investování. Sdělení klíčových informací fondu fondů by tedy mělo být připraveno s tím, že investor si nepřeje nebo nepotřebuje být podrobně informován o jednotlivých rysech každého podkladového subjektu kolektivního investování, které se navíc pravděpodobně průběžně mění, je-li SKIPCP aktivně spravován. Nicméně aby sdělení klíčových informací poskytovalo účelné údaje o cíli a investiční politice fondu fondů, jeho rizikových faktorech a struktuře poplatků, měla by být charakteristika jeho podkladových fondů transparentní.
(15)
V případě struktur „master-feeder“ by se popis poměru rizika a výnosů „feeder“ SKIPCP neměl podstatně lišit od odpovídající pasáže sdělení klíčových informací „master“ SKIPCP, tak aby „feeder“ SKIPCP mohl údaje z tohoto sdělení kdykoli v případě potřeby převzít. Tyto údaje by však měly být doplněny vhodnými vysvětlivkami nebo řádně upraveny v případě, kdy „feeder“ SKIPCP drží doplňkový majetek, který by mohl změnit rizikový profil v porovnání s „master“ SKIPCP, například při používání derivátů; údaje by tedy měly uvádět rizika plynoucí z tohoto doplňkového majetku. Investorům do „feeder“ SKIPCP by měly být sděleny společné náklady investování do „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP.
(16)
V případě strukturovaných SKIPCP, například SKIPCP s kapitálovým krytím nebo jiných srovnatelných SKIPCP, se místo údajů o dosavadní výkonnosti vyžaduje prezentace možných scénářů výkonnosti. Možné scénáře výkonnosti zahrnují výpočet očekávaného výnosu fondu za předpokladu příznivých, nepříznivých nebo neutrálních tržních podmínek. Tyto scénáře by měly být voleny tak, aby účelně zobrazily úplnou škálu možných výsledků podle daného vzorce.
(17)
Pokud jsou klíčové informace pro investory a prospekt poskytovány na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek, jsou zapotřebí dodatečná bezpečnostní opatření za účelem ochrany investorů, kterými bude zajištěno, aby investoři obdrželi informace v podobě odpovídající jejich potřebám, aby byla zachována integrita poskytnutých informací, aby se zabránilo změnám, které by narušily srozumitelnost a účelnost informací a aby se předešlo zmanipulování informací nebo jejich úpravám ze strany neoprávněných osob. Toto nařízení odkazuje na pravidla pro trvalý nosič stanovená směrnicí Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (4), s cílem zajistit rovné zacházení s investory a rovné podmínky ve finančních sektorech.
(18)
Aby se správcovské a investiční společnosti mohly účinně a účelně přizpůsobit novým požadavkům uvedeným v tomto nařízení, mělo by být datum zahájení použitelnosti tohoto nařízení sladěno s provedením směrnice 2009/65/ES.
(19)
O technické poradenství byl požádán Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (5).
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k čl. 75 odst. 2, čl. 78 odst. 2 až 5 a čl. 81 odst. 1 směrnice 2009/65/ES.
Článek 2
Obecné zásady
1. Požadavky stanovené tímto nařízením se vztahují na správcovskou společnost s ohledem na každý SKIPCP, který spravuje.
2. Toto nařízení se vztahuje na každou investiční společnost, která nestanovila správcovskou společnost povolenou podle směrnice 2009/65/ES.
Článek 3
Zásady týkající se sdělení klíčových informací
1. Toto nařízení taxativním způsobem vymezuje formu a obsah dokumentu obsahujícího klíčové informace pro investory (dále jen „sdělení klíčových informací“). Nestanoví-li toto nařízení jinak, neobsahuje sdělení klíčových informací žádné jiné informace nebo vyjádření.
2. Klíčové informace pro investory jsou pravdivé, jasné a nezavádějící.
3. Sdělení klíčových informací je poskytováno tak, aby ho investoři byli schopni odlišit od jiných materiálů. Zejména není prezentováno nebo předáváno způsobem, na jehož základě by ho investor pravděpodobně považoval za méně důležité než jiné informace o SKIPCP a jeho rizicích a výhodách.
KAPITOLA II
FORMA A PREZENTACE KLÍČOVÝCH INFORMACÍ PRO INVESTORY
ODDÍL 1
Název dokumentu, pořadí položek a nadpisy částí
Článek 4
Název a obsah dokumentu
1. Obsah sdělení klíčových informací je uspořádán v pořadí stanoveném v odstavcích 2 až 13.
2. Název „Klíčové informace pro investory“ je umístěn výrazně viditelně nahoře na první straně sdělení klíčových informací.
3. Přímo pod názvem je umístěna vysvětlivka tohoto znění:
„V tomto sdělení investor nalezne klíčové informace o tomto fondu. Nejde o propagační materiál; poskytnutí těchto informací vyžaduje zákon. Účelem je, aby investor lépe pochopil způsob investování do tohoto fondu a rizika s tím spojená. Pro informované rozhodnutí, zda danou investici provést, se investorům doporučuje seznámit se s tímto sdělením.“
4. Výrazně je uvedeno označení SKIPCP včetně druhu akcií nebo podfondu SKIPCP. Za názvem podfondu nebo druhu akcií následuje název SKIPCP. Má-li SKIPCP, podfond nebo druh akcií identifikační kód, je uveden jako součást označení SKIPCP.
5. Uvede se jméno správcovské společnosti.
6. Je-li správcovská společnost pro právní nebo administrativní účely nebo účely uvádění na trh součástí skupiny společností, je možné navíc uvést název dané skupiny. Může být připojena značka společnosti, pokud investorovi neztíží pochopení klíčových rysů investice ani neomezí jeho schopnost porovnat investiční produkty.
7. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Cíle a investiční politika“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 1 tohoto nařízení.
8. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Poměr rizika a výnosů“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 2 tohoto nařízení.
9. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Poplatky“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 3 tohoto nařízení.
10. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Dosavadní výkonnost“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 4 tohoto nařízení.
11. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Praktické informace“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 5 tohoto nařízení.
12. Údaje o povolení jsou uvedeny formou tohoto prohlášení:
„Tomuto fondu bylo uděleno povolení v [jméno členského státu] a podléhá dohledu [označení příslušného orgánu].“
Spravuje-li SKIPCP správcovská společnost vykonávající práva podle článku 16 směrnice 2009/65/ES, připojí se doplňkové prohlášení:
„[Název správcovské společnosti] bylo uděleno povolení v [jméno členského státu] a podléhá dohledu [označení příslušného orgánu].“
13. Informace o zveřejnění je uvedena formou tohoto prohlášení:
„Tyto klíčové informace pro investory jsou platné ke dni [datum zveřejnění].“
ODDÍL 2
Jazyk, délka a prezentace
Článek 5
Prezentace a jazyk
1. Sdělení klíčových informací je:
a)
prezentováno a uspořádáno tak, aby se snadno četlo, přičemž je použito písmo čitelné velikosti;
b)
jasně formulováno a napsáno jazykem, který investorovi usnadňuje pochopení sdělovaných informací, přičemž především:
i)
použitý jazyk je jasný, stručný a srozumitelný,
ii)
vyhýbá se používání žargonu,
iii)
vyhýbá se odborným pojmům tam, kde je možné místo nich použít každodenní slova;
c)
zaměřeno na klíčové informace, které investoři potřebují.
2. Pokud jsou použity barvy, neomezují srozumitelnost informací v případě, že sdělení klíčových informací bude vytištěno nebo kopírováno černobíle.
3. Pokud je použito logo značky správcovské společnosti nebo skupiny, jíž je členem, neodvádí pozornost investora ani nezakrývá text.
Článek 6
Délka
Sdělení klíčových informací svým rozsahem při vytištění nepřesahuje dvě strany formátu A-4.
KAPITOLA III
OBSAH ČÁSTÍ SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ
ODDÍL 1
Cíle a investiční politika
Článek 7
Konkrétní obsah popisu
1. Popis uvedený v části sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ se věnuje těm základním charakteristikám SKIPCP, o nichž by investor měl být informován, přestože tyto charakteristiky nejsou součástí popisu cílů a investiční politiky v prospektu, přičemž mezi ně patří:
a)
hlavní kategorie přípustných finančních nástrojů, jež jsou předmětem investování;
b)
možnost vyplacení podílových jednotek SKIPCP na žádost investora s upřesněním frekvence vydávání a odkupu podílových jednotek;
c)
informace o tom, zda má SKIPCP zvláštní cíl ve vztahu k nějakému průmyslovému, zeměpisnému nebo jinému sektoru trhu nebo konkrétním druhům majetku;
d)
informace o tom, zda SKIPCP umožňuje volbu podle vlastního uvážení v případě určitých zamýšlených investic a zda tento přístup zahrnuje nebo předpokládá odkaz na referenční hodnotu, a pokud ano, na jakou;
e)
informace o tom, zda se dividendy rozdělují nebo reinvestují.
Pro účely písmene d) se v případě, že se předpokládá odkaz na referenční hodnotu, uvede přípustná míra odchýlení od této referenční hodnoty, a pokud je cílem SKIPCP sledování indexu, pak i tato informace.
2. Popis podle odstavce 1 zahrnuje relevantní informace z tohoto seznamu:
a)
investuje-li SKIPCP do dluhových cenných papírů, údaj, zda jsou emitentem obchodní společnosti, státní orgány nebo jiná osoba, a případné minimální požadavky na rating, jsou-li stanoveny;
b)
je-li SKIPCP strukturovaným fondem, jednoduché vysvětlení všech charakteristik nezbytných ke správnému pochopení systému vyplácení a faktorů, od nichž se očekává, že předurčí výkonnost, v případě potřeby včetně odkazů na podrobnější informace o algoritmu a jeho fungování, které jsou uvedeny v prospektu;
c)
řídí-li se volba majetku zvláštními kritérii, vysvětlení těchto kritérií, například slovy „růst“, „hodnota“ nebo „vysoké dividendy“;
d)
používají-li se zvláštní metody správy majetku, jež mohou zahrnovat obchodování za účelem snížení rizika („hedging“), cenovou arbitráž nebo pákový efekt, jednoduché vysvětlení faktorů, od nichž se očekává, že předurčí výkonnost SKIPCP;
e)
je-li pravděpodobné, že náklady portfoliových obchodů budou mít podstatný dopad na výnosy v důsledku strategie, kterou SKIPCP přijal, uvedení této informace včetně objasnění, že náklady portfoliových obchodů jsou hrazeny z majetku fondu vedle poplatků stanovených v oddílu 3 této kapitoly;
f)
je-li v prospektu, nebo marketingových dokumentech uvedena minimální doporučená doba držení podílových jednotek SKIPCP nebo je-li uvedeno, že minimální doba držení podílových jednotek je základním rysem investiční strategie, prohlášení tohoto znění:
„Doporučení: tento fond nemusí být vhodný pro investory, kteří plánují získat zpět své investované peněžní prostředky v době kratší než [časové období].“
3. Při uvádění informací podle odstavců 1 a 2 je třeba rozlišovat mezi obecnými kategoriemi investic uvedenými v odst. 1 písm. a) a c) a odst. 2 písm. a) a přístupem k těmto investicím, který má správcovská společnost přijmout, uvedeným v odst. 1 písm. d) a odst. 2 písm. b), c) a d).
4. Část sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ může obsahovat jiné údaje, než jaké jsou uvedeny v odstavci 2, včetně popisu investiční strategie SKIPCP, je-li jejich uvedení nutné k náležitému popisu cílů a investiční politiky SKIPCP.
ODDÍL 2
Poměr rizika a výnosů
Článek 8
Vysvětlení možných rizik a výnosů včetně použití ukazatele
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“ obsahuje syntetický ukazatel doplněný:
a)
slovním vysvětlením ukazatele a jeho hlavních omezení;
b)
slovním vysvětlením rizik, která mají pro SKIPCP podstatný význam a která nejsou syntetickým ukazatelem náležitě podchycena.
2. Syntetický ukazatel podle odstavce 1 má podobu souboru kategorií uspořádaných na číselné stupnici, přičemž SKIPCP je přiřazen k jedné z těchto kategorií. Prezentace syntetického ukazatele odpovídá požadavkům stanoveným v příloze I.
3. Výpočet syntetického ukazatele podle odstavce 1, jakož i jeho případné následné revize, jsou náležitě zdokumentovány.
Správcovské společnosti vedou evidenci s těmito výpočty nejméně po dobu pěti let. V případě strukturovaných fondů se tato doba prodlužuje na pět let po splatnosti.
4. Slovní vysvětlení podle odst. 1 písm. a) obsahuje tyto informace:
a)
upozornění, že historické údaje jako například údaje použité při výpočtu syntetického ukazatele nemusí být spolehlivým vodítkem, pokud jde o rizikový profil SKIPCP do budoucna;
b)
upozornění, že není garantováno, že udaná rizikově-výnosová kategorie se nezmění, a že SKIPCP může být postupem času přeřazen do jiné kategorie;
c)
upozornění, že nejnižší kategorie neznamená investici bez rizika;
d)
stručné vysvětlení důvodů pro zařazení SKIPCP do konkrétní kategorie;
e)
údaje o povaze, trvání a rozsahu případného zajištění návratnosti investice nebo kapitálového krytí, které SKIPCP nabízí, včetně možných dopadů vyplacení podílových jednotek mimo časový rámec zajištění návratnosti nebo kapitálového krytí.
5. Slovní vysvětlení podle odst. 1 písm. b) obsahuje kategorie rizik, jedná-li se o rizika podstatná:
a)
úvěrové riziko, jestliže je významný objem investic umístěn v dluhových cenných papírech;
b)
riziko likvidity, jestliže je významný objem investic umístěn ve finančních nástrojích, jež jsou svou povahou dostatečně likvidní, avšak za určitých okolností může být jejich stupeň likvidity relativně nízký, a to natolik, že ovlivní stupeň rizika likvidity SKIPCP jako celku;
c)
riziko selhání protistrany, jestliže je fond podložen zárukou od třetí strany nebo jeho investiční expozice plyne v podstatné míře z jedné či více smluv s protistranou;
d)
provozní rizika a rizika související s opatrováním majetku;
e)
dopad finančních nástrojů uvedených v čl. 50 odst. 1 písm. g) směrnice 2009/65/ES, například derivátových smluv, na rizikový profil SKIPCP, jsou-li tyto nástroje používány za účelem získání, zvýšení nebo snížení expozice vůči podkladovým aktivům.
Článek 9
Zásady pro označení, vysvětlení a prezentaci rizik
Označení a vysvětlení rizik podle čl. 8 odst. 1 písm. b) odpovídá vnitřním postupům pro zjišťování, měření a sledování rizik, které správcovská společnost SKIPCP přijala podle směrnice 2010/43/EU. Jestliže správcovská společnost spravuje více než jeden SKIPCP, je označování a vysvětlování rizik sladěno.
ODDÍL 3
Poplatky
Článek 10
Prezentace poplatků
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“ prezentuje poplatky formou tabulky stanovené v příloze II.
2. Tabulka uvedená v odstavci 1 je vyplněna v souladu s těmito požadavky:
a)
vstupní i výstupní poplatek udávají nejvyšší procento, které může být odečteno z kapitálového závazku investora vůči SKIPCP;
b)
poplatky vybírané od SKIPCP v průběhu roku jsou označeny jako „poplatek za správu“ a jsou vyjádřeny jediným číslem, které zahrnuje veškeré roční náklady a jiné platby hrazené z majetku SKIPCP během stanoveného období a které vychází z hodnot za předchozí rok;
c)
v tabulce je uveden seznam a vysvětlení poplatků vybíraných od SKIPCP za určitých zvláštních podmínek, základ pro výpočet takového poplatku a údaj o tom, kdy se poplatek vybírá.
Článek 11
Vysvětlení poplatků a objasnění významu poplatků
1. Část „Poplatky“ obsahuje slovní vysvětlení každého z poplatků uvedených v tabulce včetně těchto informací:
a)
u vstupního a výstupního poplatku:
i)
je jasně uvedeno, že poplatky vždy představují nejvyšší hodnotu, neboť v některých případech může investor platit méně,
ii)
je uvedena informace o tom, že investor může zjistit aktuální výši vstupního a výstupního poplatku od svého finančního poradce nebo distributora,
b)
u „poplatku za správu“ je uvedena informace o tom, že jeho výše vychází z nákladů v předchozím ročním období končícím měsícem [měsíc/rok] a že se může z roku na rok měnit, je-li tomu tak.
2. Část „Poplatky“ obsahuje objasnění významu poplatků, z něhož jasně plyne, že poplatky hrazené investorem slouží k úhradě nákladů na fungování SKIPCP, včetně nákladů na veřejné nabízení a propagaci SKIPCP, a že tyto poplatky snižují potenciální růst investice.
Článek 12
Doplňující požadavky
1. Všechny prvky struktury poplatků jsou prezentovány co nejjasněji, aby investoři mohli posoudit kombinovaný dopad poplatků.
2. Je-li pravděpodobné, že náklady portfoliových obchodů budou mít v důsledku strategie, kterou SKIPCP přijal, podstatný dopad na výnosy, je tato informace uvedena v části „Cíle a investiční politika“, jak stanoví čl. 7 odst. 2 písm. e).
3. Výkonnostní poplatky jsou zveřejňovány v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c). Výše výkonnostního poplatku účtovaného během posledního účetního období SKIPCP je vyjádřena procentem.
Článek 13
Zvláštní případy
1. Pokud nový SKIPCP nemůže splnit požadavky čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11 odst. 1 písm. b), poplatky za správu se určí odhadem na základě předpokládaných celkových nákladů.
2. Odstavec 1 se nepoužije v těchto případech:
a)
u fondů, jež účtují paušální poplatek zahrnující veškeré platby, se uvede tento paušální poplatek;
b)
u fondů, jež stanoví maximální účtovatelnou výši poplatku, se uvede tato výše, přičemž správcovská společnost se zaváže zveřejněnou výši dodržet a pokrýt jakékoli náklady, kvůli nimž by jinak byla překročena.
Článek 14
Odkazy
Kde je to vhodné, obsahuje část „Poplatky“ odkaz na části prospektu SKIPCP, kde jsou uvedeny podrobnější informace o poplatcích včetně výkonnostních poplatků a způsobu jejich výpočtu.
ODDÍL 4
Dosavadní výkonnost
Článek 15
Prezentace dosavadní výkonnosti
1. Informace o dosavadní výkonnosti SKIPCP jsou prezentovány sloupcovým grafem zachycujícím výkonnost SKIPCP za posledních 10 let.
Velikost sloupcového grafu podle prvního pododstavce umožňuje čitelnost, avšak za žádných okolností nepřesahuje polovinu stránky sdělení klíčových informací.
2. SKIPCP s historií výkonnosti kratší než pět úplných kalendářních let prezentují pouze posledních pět let.
3. Roky, za něž nejsou k dispozici údaje, jsou prezentovány bez záznamu pouze s vyznačením samotného data.
4. SKIPCP, které zatím nemají údaje o výkonnosti ani za jeden úplný kalendářní rok, uvedou vysvětlení, že nejsou k dispozici dostatečné údaje, které by investorům poskytly užitečný obraz o dosavadní výkonnosti.
5. Sloupcový graf doplňují výrazná upozornění, která:
a)
upozorňují na omezenou použitelnost grafu jako ukazatele budoucí výkonnosti;
b)
stručně uvádějí, jaké poplatky byly zahrnuty do výpočtu dosavadní výkonnosti a jaké byly z výpočtu vyloučeny;
c)
uvádějí rok, od kterého fond existuje;
d)
uvádějí měnu, v níž je dosavadní výkonnost počítána.
Požadavek stanovený v písmenu b) se nevztahuje na SKIPCP, jež nemají vstupní nebo výstupní poplatky.
6. Sdělení klíčových informací neobsahuje údaje o dosavadní výkonnosti za žádnou část současného kalendářního roku.
Článek 16
Metodika výpočtu dosavadní výkonnosti
Výpočet hodnot dosavadní výkonnosti vychází z čisté hodnoty majetku SKIPCP a provádí se za předpokladu, že rozdělitelné příjmy fondu byly znovu investovány.
Článek 17
Dopad podstatných změn a nakládání s nimi
1. Jestliže během období zachyceného sloupcovým grafem podle článku 15 došlo k podstatné změně cílů a investiční politiky SKIPCP, výkonnost SKIPCP před touto podstatnou změnou se nadále zobrazuje.
2. Období před podstatnou změnou uvedenou v odstavci 1 je na sloupcovém grafu označeno a doplněno jasným upozorněním, že dané výkonnosti bylo dosaženo za okolností, které již neplatí.
Článek 18
Použití referenční hodnoty u hodnot dosavadní výkonnosti
1. Jestliže část sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ odkazuje na referenční hodnotu, vloží se do grafu vedle každého sloupce zobrazujícího dosavadní výkonnost SKIPCP sloupec zobrazující referenční výkonnost.
2. SKIPCP, které nemají údaje o dosavadní výkonnosti za požadovaných pět nebo deset let, referenční hodnotu v letech, kdy SKIPCP neexistoval, nezobrazují.
Článek 19
Použití „simulovaných“ hodnot dosavadní výkonnosti
1. Simulované hodnoty výkonnosti za období, než byly k dispozici skutečné údaje, jsou přípustné pouze v následujících případech, pokud jsou použity poctivým, jasným a nezavádějícím způsobem:
a)
u nového druhu akcií existujícího SKIPCP nebo podfondu může být výkonnost simulována převzetím výkonnosti jiného druhu akcií, pokud mezi těmito dvěma druhy akcií není podstatný rozdíl z hlediska jejich podílu na majetku SKIPCP;
b)
„feeder“ SKIPCP může simulovat svou výkonnost převzetím výkonnosti svého „master“ SKIPCP, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
i)
strategie a cíle „feeder“ SKIPCP mu nedovolují držet jiný majetek než podílové jednotky „master“ SKIPCP a doplňkový likvidní majetek,
ii)
charakteristika „feeder“ SKIPCP se podstatně neliší od charakteristiky „master“ SKIPCP.
2. Ve všech případech simulace výkonnosti podle odstavce 1 je u sloupcového grafu výrazně uvedeno, že výkonnost je simulována.
3. Mění-li SKIPCP právní formu, avšak zůstává usazen v témže členském státě, zachová si svou historii výkonnosti, pouze pokud příslušný orgán členského státu přiměřeně usoudí, že změna právní formy nemá na výkonnost SKIPCP vliv.
4. V případě fúzí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. p) bodu i) a iii) směrnice 2009/65/ES je ve sdělení klíčových informací zachována pouze dosavadní výkonnost nástupnického SKIPCP.
ODDÍL 5
Praktické informace a odkazy
Článek 20
Obsah části „Praktické informace“
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ obsahuje následující informace, které jsou relevantní pro investory v každém členském státě, v němž je SKIPCP uváděn na trh:
a)
jméno depozitáře;
b)
kde a jakým způsobem lze získat další informace o SKIPCP, výtisky jeho prospektu, poslední výroční zprávy a případné pozdější pololetní zprávy, v jakém jazyce či jazycích jsou uvedené dokumenty k dispozici a sdělení, že dokumenty jsou k dispozici zdarma;
c)
kde a jakým způsobem lze získat další praktické informace včetně údaje, kde lze najít aktuální ceny podílových jednotek;
d)
upozornění, že na individuální daňovou situaci investora mohou mít vliv daňové předpisy domovského členského státu SKIPCP;
e)
následující prohlášení:
„[Jméno investiční společnosti nebo správcovské společnosti] nese odpovědnost pouze v případě, že údaje v tomto sdělení jsou zavádějící, nepřesné nebo neodpovídají příslušným částem prospektu SKIPCP.“
2. Při přípravě sdělení klíčových informací za podfond SKIPCP obsahuje část „Praktické informace“ informace uvedené v čl. 25 odst. 2 včetně práva investorů přecházet mezi podfondy.
3. Kde je to vhodné, obsahuje část sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ požadované informace o dostupných druzích akcií v souladu s článkem 26.
Článek 21
Použití odkazů na jiné zdroje informací
1. Sdělení klíčových informací může odkazovat na jiné zdroje informací včetně prospektu a výročních nebo pololetních zpráv, pokud všechny informace nezbytné k tomu, aby investor pochopil základní rysy investice, jsou obsaženy již v samotném sdělení klíčových informací.
Připouštějí se odkazy na internetové stránky SKIPCP nebo správcovské společnosti včetně části těchto internetových stránek, na nichž je uveden prospekt a pravidelné zprávy.
2. Odkazy podle odstavce 1 nasměrují investora na konkrétní pasáž příslušného zdroje informací. Ve sdělení klíčových informací je možné použít několik různých odkazů, jejich počet se však omezí na minimum.
ODDÍL 6
Kontrola a revize sdělení klíčových informací
Článek 22
Kontrola klíčových informací pro investory
1. Správcovská společnost nebo investiční společnost zajistí, aby klíčové informace pro investory byly kontrolovány nejméně každých dvanáct měsíců.
2. Kontrola se provádí před jakoukoli navrženou změnou prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentů investiční společnosti, pokud tyto změny nebyly podrobeny kontrole podle odstavce 1.
3. Kontrola se provádí před jakoukoli změnou, která se považuje za podstatnou z hlediska informací ve sdělení klíčových informací, nebo po této změně.
Článek 23
Zveřejnění revidovaného znění
1. Pokud je při kontrole podle článku 22 zjištěno, že sdělení klíčových informací je nutno změnit, neprodleně se zpřístupní jeho revidované znění.
2. Pokud je změna sdělení klíčových informací očekávaným důsledkem rozhodnutí správcovské společnosti, včetně změn prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentů investiční společnosti, zpřístupní se revidované znění sdělení klíčových informací před tím, než změny vstoupí v účinnost.
3. Sdělení klíčových informací s náležitě revidovanou prezentací dosavadní výkonnosti SKIPCP je zpřístupněno každý rok nejpozději 35 pracovních dní po 31. prosinci.
Článek 24
Podstatné změny struktury poplatků
1. Informace o poplatcích náležitě odrážejí jakoukoli změnu struktury poplatků, která vede ke zvýšení nejvyšší přípustné výše jednorázového poplatku přímo hrazeného investorem.
2. Pokud výše „poplatku za správu“ vypočítaná v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. b) již není spolehlivá, správcovská společnost místo ní uvede odhad výše „poplatku za správu“, o níž se rozumně domnívá, že vypovídá o pravděpodobné částce, která se bude SKIPCP v budoucnu účtovat.
Tato změna základu je zveřejněna tímto prohlášením:
„Zde uvedená výše poplatku za správu je pouze odhad. [Stručně vysvětlete, proč je použit odhad místo údaje ex-post.] Přesná výše účtovaných poplatků bude uvedena ve výroční zprávě SKIPCP za jednotlivá účetní období.“
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ STRUKTURY SKIPCP
ODDÍL 1
Podfondy
Článek 25
Podfondy
1. Pokud se SKIPCP skládá ze dvou nebo více podfondů, připraví se pro každý podfond samostatné sdělení klíčových informací.
2. V každém sdělení klíčových informací podle odstavce 1 je v části „Praktické informace“ uvedeno následující:
a)
upozornění, že sdělení klíčových informací popisuje podfond SKIPCP, avšak že prospekt a pravidelné zprávy se připravují za celý SKIPCP jmenovaný v úvodu sdělení klíčových informací, je-li tomu tak;
b)
informace, zda jsou majetek a závazky každého podfondu ze zákona odděleny, či nikoliv, a jaký to může mít dopad pro investora;
c)
informace, zda má investor právo vyměnit svou investici do podílových jednotek jednoho podfondu za podílové jednotky jiného podfondu, či nikoliv, a pokud ano, kde lze získat informace o tom, jak toto právo uplatnit.
3. Pokud správcovská společnost účtuje investorům poplatek za výměnu investice v souladu s odst. 2 písm. c) a tento poplatek se liší od běžných poplatků za nákup nebo prodej podílových jednotek, je tento poplatek uveden samostatně v části sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“.
ODDÍL 2
Druhy akcií
Článek 26
Sdělení klíčových informací v případě více druhů akcií
1. Pokud SKIPCP sestává z více než jednoho druhu podílových jednotek nebo akcií, připraví se pro každý druh podílových jednotek nebo akcií samostatné sdělení klíčových informací.
2. Klíčové informace pro investory týkající se dvou nebo více druhů podílových jednotek nebo akcií téhož SKIPCP mohou být sloučeny do jediného sdělení klíčových informací za předpokladu, že takto připravený dokument plně vyhovuje všem požadavkům stanoveným v kapitole II oddílu 2, včetně požadavku na délku sdělení.
3. Správcovská společnost může vybrat jeden druh podílových jednotek nebo akcií, který bude zastupovat jeden nebo více jiných druhů podílových jednotek nebo akcií SKIPCP, pokud je tato volba provedena poctivě, jasně a neuvádí v omyl potenciální investory investující do těchto jiných druhů. V takových případech obsahuje část sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“ vysvětlení podstatného rizika souvisejícího s jakýmkoliv z těchto jiných zastoupených druhů. Sdělení klíčových informací o reprezentativním druhu může být poskytnuto investorům investujícím do těchto jiných druhů.
4. Odlišné druhy podílových jednotek nebo akcií nelze sloučit do jednoho souhrnného reprezentativního druhu ve smyslu odstavce 3.
5. Správcovská společnost vede záznamy o tom, které druhy jsou zastoupeny reprezentativním druhem podle odstavce 3, a o důvodech opodstatňujících tuto volbu.
Článek 27
Část „Praktické informace“
V části sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ je doplněna informace o tom, který druh byl zvolen jako reprezentativní, přičemž je použito označení totožné s jeho označením v prospektu SKIPCP.
Tato část rovněž uvádí, kde mohou investoři získat informace o ostatních druzích podílových jednotek nebo akcií SKIPCP, které jsou uvedeny na trh v jejich členském státě.
ODDÍL 3
Fond fondů
Článek 28
Část „Cíle a investiční politika“
Pokud SKIPCP investuje významný podíl svého majetku do jiného SKIPCP nebo jiných subjektů kolektivního investování uvedených v čl. 50 odst. 1 písm. e) směrnice 2009/65/ES, popis cílů a investiční politiky tohoto SKIPCP ve sdělení klíčových informací obsahuje stručné vysvětlení způsobu průběžného výběru těchto jiných subjektů kolektivního investování.
Článek 29
Poměr rizika a výnosů
Ve slovním vysvětlení rizikových faktorů uvedených v čl. 8 odst. 1 písm. b) jsou zohledněna rizika plynoucí z každého podkladového subjektu kolektivního investování, pokud je pravděpodobné, že pro SKIPCP jako celek budou mít podstatný význam.
Článek 30
Část „Poplatky“
V popisu poplatků jsou zohledněny poplatky, které hradí samotný SKIPCP jakožto investor do podkladového subjektu kolektivního investování. Konkrétně se jakékoli vstupní a výstupní poplatky a poplatky za správu účtované podkladovým subjektem kolektivního investování odrazí ve výpočtu výše vlastních poplatků za správu SKIPCP.
ODDÍL 4
„Feeder“ SKIPCP
Článek 31
Část „Cíle a investiční politika“
1. Sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP definovaný v článku 58 směrnice 2009/65/ES obsahuje v popisu cílů a investiční politiky údaj o tom, jak velký podíl majetku „feeder“ SKIPCP je investován do „master“ SKIPCP.
2. Rovněž je uveden popis cílů a investiční politiky „master“ SKIPCP doplněný podle situace buď:
i)
informací, zda výnosnost investic „feeder“ SKIPCP bude velmi podobná výnosnosti „master“ SKIPCP, nebo
ii)
vysvětlením, jak a proč se výnosnost investic „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP mohou lišit.
Článek 32
Část „Poměr rizika a výnosů“
1. Pokud se poměr rizika a výnosů „feeder“ SKIPCP liší v jakémkoli podstatném směru od poměru rizika a výnosů „master“ SKIPCP, je tato skutečnost uvedena a její důvody vysvětleny v části sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“.
2. Případné riziko likvidity a vztah mezi mechanismy nákupu a vyplácení mezi „master“ SKIPCP a „feeder“ SKIPCP jsou vysvětleny v části sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“.
Článek 33
Část „Poplatky“
V části sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“ jsou uvedeny jak náklady investování do „feeder“ SKIPCP, tak jakékoli náklady a výdaje, které po „feeder“ SKIPCP požaduje „master“ SKIPCP.
Dále jsou zde sloučeny náklady „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP do poplatku za správu „feeder“ SKIPCP.
Článek 34
Část „Praktické informace“
1. Sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP obsahuje v části „Praktické informace“ údaje týkající se „feeder“ SKIPCP.
2. Informace podle odstavce 1 zahrnují:
a)
sdělení, že prospekt, sdělení klíčových informací a pravidelné zprávy a výkazy „master“ SKIPCP jsou zpřístupněny investorům „feeder“ SKIPCP na jejich žádost, jakým způsobem je lze získat a v jakém jazyce či jazycích jsou k dispozici;
b)
sdělení, zda jsou dokumenty uvedené v písmenu a) k dispozici pouze v papírové kopii nebo na jiných trvalých nosičích a zda se účtuje poplatek za dokumenty, které nejsou povinně poskytovány bezplatně v souladu s čl. 63 odst. 5 směrnice 2009/65/ES;
c)
je-li „master“ SKIPCP usazen v jiném členském státě než „feeder“ SKIPCP a tato skutečnost může ovlivnit daňové zatížení „feeder“ SKIPCP, uvedení této informace.
Článek 35
Dosavadní výkonnost
1. Prezentace dosavadní výkonnosti ve sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP poskytuje konkrétní údaje za „feeder“ SKIPCP, nikoli převzaté údaje o výkonnosti „master“ SKIPCP.
2. Odstavec 1 se nepoužije:
a)
jestliže „feeder“ SKIPCP zobrazuje dosavadní výkonnost svého „master“ SKIPCP jako referenční hodnotu, nebo
b)
jestliže byl „feeder“ SKIPCP spuštěn jako „feeder“ SKIPCP později než „master“ SKIPCP, jsou splněny podmínky článku 19 a za roky před tím, než „feeder“ SKIPCP začal existovat, je zobrazena simulovaná výkonnost založená na dosavadní výkonnosti „master“ SKIPCP, nebo
c)
jestliže má „feeder“ SKIPCP údaje o dosavadní výkonnosti z doby před tím, než začal fungovat jako „feeder“ SKIPCP, zachycuje své vlastní údaje za příslušné roky v podobě sloupcového grafu a příslušná podstatná změna je vyznačena podle požadavků čl. 17 odst. 2.
ODDÍL 5
Strukturované SKIPCP
Článek 36
Scénáře výkonnosti
1. Sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP neobsahuje část „Praktické informace“.
Pro účely tohoto oddílu se strukturovanými SKIPCP rozumí SKIPCP, které investorům k určitému předem stanovenému datu poskytují výplatu založenou na určitém algoritmu, která je vztažena k výkonnosti nebo realizaci změn ceny či jiných podmínek finančních aktiv, indexů nebo referenčních portfolií nebo SKIPCP s podobnými rysy.
2. Část sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP nazvaná „Cíle a investiční politika“ obsahuje vysvětlení, jak vzorec funguje a jak se počítá částka k výplatě.
3. Vysvětlení podle odstavce 2 doprovází názorný příklad nejméně tří scénářů možné výkonnosti SKIPCP. Jsou zvoleny vhodné scénáře, které zachycují okolnosti, za nichž bude na základě vzorce dosaženo nízké, střední nebo vysoké výnosnosti, případně záporné výnosnosti pro investory.
4. Scénáře podle odstavce 3 umožňují investorovi pochopit v plné šíři všechny dopady mechanismu výpočtu podle daného vzorce.
Jsou prezentovány poctivým, jasným a nezavádějícím způsobem, při němž je pravděpodobné, že jim porozumí průměrný neprofesionální investor. Zejména uměle nezveličují význam výsledné výkonnosti SKIPCP.
5. Scénáře podle odstavce 3 jsou založeny na rozumných a konzervativních předpokladech o budoucích podmínkách na trhu a pohybu cen.
Avšak ve všech případech, kdy na základě vzorce vzniká možnost významných ztrát pro investory, například když zajištění návratnosti investice platí pouze za určitých okolností, jsou tyto ztráty patřičným způsobem ilustrovány, i když je pravděpodobnost výskytu odpovídajících tržních podmínek nízká.
6. Scénáře podle odstavce 3 jsou doplněny vysvětlením, že se jedná o příklady ilustrující daný vzorec, a nikoliv předpověď toho, co se může stát. Rovněž je jasně uvedeno, že zobrazené scénáře nemusí mít stejnou pravděpodobnost naplnění.
Článek 37
Délka
Sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP svým rozsahem při vytištění nepřesahuje tři strany formátu A-4.
KAPITOLA V
TRVALÝ NOSIČ
Článek 38
Podmínky poskytování klíčových informací nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek
1. Pokud se pro účely směrnice 2009/65/ES sdělení klíčových informací nebo prospekt mají investorům poskytnout na jiném trvalém nosiči, než je papír, musí být splněny tyto podmínky:
a)
poskytnutí sdělení klíčových informací nebo prospektu na takovém trvalém nosiči je vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem, a
b)
osoba, jíž má být poskytnuto sdělení klíčových informací nebo prospekt, si při možnosti volby mezi informacemi na papíře nebo na daném jiném trvalém nosiči výslovně zvolí uvedený jiný nosič.
2. Pokud se sdělení klíčových informací nebo prospekt mají poskytnout prostřednictvím internetových stránek a tyto informace nejsou určeny osobně investorovi, musí být rovněž splněny tyto podmínky:
a)
poskytnutí těchto informací na uvedeném nosiči je vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem;
b)
investor musí výslovně souhlasit s poskytnutím těchto informací v uvedené formě;
c)
investor musí být elektronicky informován o adrese internetové stránky a o místě, kde na ní lze informace nalézt;
d)
informace musí být aktuální;
e)
přístup k informacím na těchto internetových stránkách musí být nepřetržitý po tak dlouhou dobu, jakou klient přiměřeně potřebuje k jejich prohlédnutí.
3. Pro účely tohoto článku platí, že poskytnutí informací prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků se považuje za vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem, jestliže existuje důkaz, že investor má pravidelný přístup na Internet. Za takový důkaz se považuje e-mailová adresa, kterou investor poskytne pro účely realizace daného obchodu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije ode dne 1. července 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. července 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 583/2010,
1. juuli 2010,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud), (1) eriti selle artikli 75 lõiget 4, artikli 78 lõiget 7, artikli 81 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivis 2009/65/EÜ on sätestatud põhimõtted, mida tuleb järgida investorile esitatava põhiteabe koostamisel ja esitamisel, sealhulgas vormi ja esitusviisi käsitlevad nõuded, põhiteabe eesmärgid, avalikustatava teabe peamised elemendid, teabe edastaja ja teabe saaja ning sellise edastamise viisid. Sisu ja vormi üksikasjad tuleb kindlaks määrata rakendusmeetmetega, mis peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et tagada investoritele teave, mida nad vajavad seoses eri fondistruktuuridega.
(2)
Määruse kasutamine on põhjendatud, kuna ainult seda laadi õigusaktiga tagatakse, et investorile esitatava põhiteabe põhjalik sisu oleks ühtne. Investorile esitatav põhiteave on tõhusam, kui kõigis liikmesriikides kohaldatakse selle suhtes samu nõudeid. Kõik sidusrühmad peaksid saama kasu teabe avalikustamise vormi ja sisu reguleerivast ühtsest korrast, millega tagatakse ühtne ja võrreldav teave investeerimisvõimaluste kohta eurofondide turul.
(3)
Mõnel juhul saab investorile esitatavat põhiteavet edastada tõhusamalt veebilehel või lisatuna muule potentsiaalsetele investoritele esitatavale dokumendile. Sellistel juhtudel ei tohiks investorile esitatava põhiteabe kontekst vähendada investorile esitatava põhiteabe dokumendi usaldusväärsust ega jätta muljet, et see on reklaammaterjal või et lisatud reklaammaterjalid on jaeinvestori jaoks sama olulised või isegi olulisemad.
(4)
Tuleb tagada, et teabe sisu on asjakohane, teabe esitusviis loogiline ja väljendusviis jaeinvestoritele sobiv. Selleks tuleks käesoleva määrusega tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokument pakuks investoritele huvi ning aitaks tänu oma vormile, esitusviisile ning selgele ja asjakohasele väljendusviisile võrrelda erinevaid investeerimisvõimalusi. Käesoleva määruse eesmärk on tagada dokumendi ühtne vorm, sealhulgas ühtne ülesehitus ja ühtsed jagude pealkirjad.
(5)
Käesolevas määruses määratakse kindlaks eurofondi investeerimiseesmärke ja -poliitikat käsitleva teabe sisu, nii et investorid saaksid lihtsalt hinnata seda, kas fond vastab nende vajadustele. Seepärast peaks teave osutama sellele, kas tootlus kavatsetakse tagada kapitalikasvu, väljamakstava tulu või nende kombineeritud vormis. Investeerimispoliitika kirjeldus peaks andma investorile ülevaate eurofondi eesmärkidest ja nende saavutamise viisist. Seoses finantsinstrumentidega, millesse investeeritakse, tuleb märkida ainult need instrumendid, mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi tootlust, mitte kõik nõuetele vastavad instrumendid.
(6)
Käesolevas määruses sätestatakse investeeringu riski ja tootluse profiili esitamise üksikasjalikud eeskirjad, millega on ette nähtud sünteetilise näitaja kasutamine ning millega täpsustatakse kõnealust näitajat käsitleva jutustava selgituse sisu ja riskid, mida näitaja ei hõlma, kuid mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi riski ja tootluse profiili. Sünteetilist näitajat käsitlevate eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta sünteetilise näitaja arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega. Fondivalitseja peaks iga juhtumi puhul eraldi otsustama, millised teatavad riskid tuleb avalikustada, analüüsides iga fondi eripära ja pidades silmas vajadust vältida dokumendi ülekoormamist teabega, millest investoril on raske aru saada. Lisaks tuleks kehtestada piirang seoses riski ja tootluse profiili jutustava selgituse mahuga investorile esitatava põhiteabe dokumendis. Samuti peaks olema võimalik lisada ristviiteid eurofondi prospektile, kus on esitatud üksikasjalikud andmed asjaomaste riskide kohta.
(7)
Tuleks tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokumendi kohane riskide selgitus oleks kooskõlas riskijuhtimise sisekorraga, mille fondivalitseja on kehtestanud vastavalt komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiivile 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (2). Näiteks tuleks vastavuse tagamiseks võimaluse korral võimaldada alalist riskijuhtimisfunktsiooni täitval isikul vaadata läbi investorile esitatava põhiteabe dokumendi riski ja tootluse profiili jagu ning lisada sinna märkusi.
(8)
Käesolevas määruses täpsustatakse tasude esituse ja selgituse ühtne vorm, sealhulgas asjakohased hoiatused, et seega tagada investorite nõuetekohane teavitamine neilt võetavatest tasudest ja kõnealuste tasude osakaalust tegelikult fondi investeeritud kapitalis. Kõnealuste eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta tasude arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega.
(9)
Eelmiste perioodide tootlust käsitleva teabe esitamise üksikasjalikud eeskirjad põhinevad seda laadi teabe esitamist reguleerivatel nõuetel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (3). Käesoleva määrusega täiendatakse direktiivi 2004/39/EÜ eeskirju, lisades teatavad nõuded teabe ühtlustamiseks, et lihtsustada erinevate investorile esitatava põhiteabe dokumentide võrdlemist. Eelkõige nähakse käesoleva määrusega ette, et esitatakse ainult aastase puhastootluse andmed, kasutades selleks tulpdiagrammi. Reguleerida tuleks tulpdiagrammi esitamise teatavad aspektid, sealhulgas kindlaks määrata piiratud asjaolud, mille puhul võib kasutada modelleeritud andmeid.
(10)
Tuleks märkida, et ristviitamine teabele võib olla investorile kasulik, kuid et investorile esitatava põhiteabe dokument peab sisaldama kogu teavet, mida on investoril vaja eurofondi olulistest elementidest arusaamiseks. Kui dokumendis kasutatakse ristviiteid muudele teabeallikatele kui prospekt ja perioodilised aruanded, tuleks täpsustada, et prospekt ja perioodilised aruanded on investori jaoks lisateabe peamised allikad, ja tagada, et ristviited ei vähendaks nende olulisust.
(11)
Investorile esitatava põhiteabe dokument tuleks läbi vaadata ja seda tuleks vajaduse korral muuta nii sageli kui vaja, et tagada selle vastavus direktiivi 2009/65/EÜ artikli 78 lõike 2 ja artikli 79 lõike 1 kohastele investorile esitatava põhiteabe nõuetele. Hea tava kohaselt peaks fondivalitseja vaatama investorile esitatava põhiteabe läbi enne mis tahes uut algatust, mille tulemusel võib fondi osakuid omandada märkimisväärne hulk uusi investoreid.
(12)
Võib juhtuda, et investorile esitatava põhiteabe vormi ja sisu on vaja teatavatel juhtudel kohandada. Seepärast kehtestatakse käesoleva määrusega kõigi eurofondide suhtes kohaldatavad üldeeskirjad, et võtta arvesse teatavat tüüpi eurofondide eripära, nt erinevate investeerimisüksustega või aktsiaklassidega fondid, fondifondi struktuuriga fondid, investor- ja ühiseurofondi struktuuriga fondid ning struktureeritud fondid nagu kapitali kaitsega või muud samalaadsed eurofondid.
(13)
Mitme aktsiaklassiga eurofondide puhul ei tuleks kehtestada kohustust koostada iga sellise aktsiaklassi kohta eraldiseisev investorile esitatava põhiteabe dokument, kui sellega ei kahjustata investorite huvisid. Kahe või enama klassi andmed võib koondada ühtsesse investorile esitatava põhiteabe dokumenti ainult juhul, kui selle tagajärjel ei muutu dokument liiga keeruliseks või sisutihedaks. Teise võimalusena võib valida esindava klassi, kuid ainult juhul, kui eri klassid on piisavalt sarnased, nii et esindava klassi kajastav teave on tõene, selge ja mitteeksitav ka kajastatavate klasside puhul. Selleks et teha kindlaks, kas esindava klassi kasutamine on tõene, selge ja mitteeksitav, tuleks arvesse võtta eurofondi tunnuseid, eri klassidele omaste erinevuste olemust ja igale investorile või investorirühmale pakutavate valikute ulatust.
(14)
Fondifondide puhul esitatakse teave nii, et see kajastaks võrdselt nii eurofondi, millesse investor investeerib, kui ka kõnealuse eurofondi allfonde. Seepärast tuleb fondifondi puhul koostada investorile esitatava põhiteabe dokument põhimõttel, et investor ei soovi või ei vaja, et teda üksikasjalikult teavitatakse iga allfondi konkreetsetest tunnusjoontest, mis tõenäoliselt võivad eurofondi aktiivse valitsemise käigus aja jooksul pidevalt muutuda. Selleks et investorile esitatava põhiteabe dokument kajastaks tõhusalt fondifondi eesmärke ja investeerimispoliitikat, riskitegureid ja tasude struktuuri, peaksid allfonde iseloomustavad andmed olema läbipaistvad.
(15)
Investor- ja ühiseurofondi struktuuri puhul ei tohiks investor-eurofondi riski ja tootluse profiil oluliselt erineda ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi vastavas jaos esitatud profiilist, nii et investor-eurofond saaks vajadusel korral kasutada ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi koopiat. Kõnealusele teabele tuleks siiski lisada asjakohased märkused või seda tuleks kohandada, kui investor-eurofondi hoitavatest täiendavatest varadest tulenevalt võib tema riskiprofiil ühiseurofondi profiilist erineda, samuti tuleks käsitleda kõnealuse täiendava varaga seotud riske, näiteks juhul, kui kasutatakse tuletisinstrumente. Investor-eurofondi ja ühiseurofondi investeerimise kogukulud tuleks investor-eurofondi investoritele avalikustada.
(16)
Seoses struktureeritud fondidega nagu kapitali kaitsega ja muud samalaadsed eurofondid, tuleks eelmiste perioodide tootluse asemel esitada eeldatavad tootlusstsenaariumid. Prognoositavad tootlusstsenaariumid hõlmavad fondi prognoositava tootluse arvutamist eeldatavalt soodsate, ebasoodsate või neutraalsete turutingimuste korral. Kõnealused stsenaariumid tuleks valida nii, et need vastavalt valemile kajastaksid usaldusväärselt tootluse võimalikke erinevaid tulemusi.
(17)
Kui investorile esitatav põhiteave ja prospekt esitatakse veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil, tuleks investorite kaitseks võtta täiendavaid kaitsemeetmeid, et tagada teabe esitamine investorite vajadustele vastavas vormis, säilitada esitatava teabe terviklikkus, vältida muudatusi, mis raskendavad teabest arusaamist ja vähendavad selle tõhusust, ning vältida seda, et teabega manipuleeriksid või seda muudaksid kõrvalised isikud. Käesolevas määruses osutatakse püsivat andmekandjat käsitlevatele eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivis 2006/73/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega), (4) et tagada investorite võrdne kohtlemine ja võrdsed tingimused finantssektoris.
(18)
Selleks et fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid saaksid oma tegevust tõhusalt ja tulemuslikult kohandada käesolevas määruses sätestatud uutele nõuetele, tuleks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev määrata kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ ülevõtmise tähtajaga.
(19)
Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (5).
(20)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
SISU JA ÜLDPÕHIMÕTTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses sätestatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 75 lõike 2, artikli 78 lõigete 2-5 ja artikli 81 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
Artikkel 2
Üldpõhimõtted
1. Käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldatakse kõigi fondivalitsejate suhtes seoses kõigi nende valitsetavate eurofondidega.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.
Artikkel 3
Investorile esitatava põhiteabe dokumendiga seotud põhimõtted
1. Käesolevas määruses määratakse investorile esitatavat põhiteavet hõlmava dokumendi (edaspidi „investorile esitatava põhiteabe dokument”) vorm ja sisu täpselt kindlaks. Kõnealusesse dokumenti ei lisata muud teavet ega märkusi, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.
2. Investorile esitatav põhiteave on tõene, selge ja mitteeksitav.
3. Investorile esitatava põhiteabe dokument esitatakse sel viisil, et investoril oleks võimalik eristada seda muust teabematerjalist. Eelkõige ei esitata ega edastata seda viisil, mis võib panna investori arvama, et see on vähem oluline kui muu eurofondi ning selle riski ja tootlust käsitlev teave.
II PEATÜKK
INVESTORILE ESITATAVA PÕHITEABE VORM JA ESITUSVIIS
1. JAGU
Dokumendi pealkiri, sisukord ja jagude pealkirjad
Artikkel 4
Dokumendi pealkiri ja sisu
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi sisu esitatakse lõigetes 2-13 sätestatud järjekorras.
2. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi esilehe ülaossa märgitakse selgesti eristatavalt pealkiri „Investorile esitatav põhiteave”.
3. Vahetult pealkirja all esitatakse seletuskiri. Selle sõnastus on järgmine:
„Käesolevas dokumendis esitatakse investorile esitatav põhiteave asjaomase fondi kohta. See ei ole turundusmaterjal. Kõnealuse teabe esitamine on seadusega ette nähtud, et aidata Teil mõista küsimusi ja riske, mis on seotud investeerimisega asjaomasesse fondi. Soovitav on käesolev dokument läbi lugeda, sest see aitab Teil teha teadliku otsuse investeerimise kohta”.
4. Selgelt eristatavalt märgitakse ka eurofondi tunnused, sealhulgas aktsiaklass või investeerimisüksus. Investeerimisüksuse või aktsiaklassi märkimisel tuleb eurofondi nimi märkida pärast investeerimisüksuse või aktsiaklassi nime. Kui eurofondi, investeerimisüksuse või aktsiaklassi identifitseerimiseks on kasutusel kood, tuleb see märkida eurofondi tunnuste hulgas.
5. Märgitakse fondivalitseja nimi.
6. Juhul kui fondivalitseja kuulub õiguslikul, halduslikul või turunduslikul eesmärgil konsolideerimisgruppi, võib märkida kõnealuse konsolideerimisgrupi nime. Lisada võib korporatiivse identiteedi tunnuse, tingimusel, et see ei takista investoritel mõista investeeringu põhielemente ega raskenda investeerimistoodete võrdlemist.
7. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 1. jaos sätestatud teavet.
8. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Riski ja tootluse profiil” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 2. jaos sätestatud teavet.
9. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Tasud” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 3. jaos sätestatud teavet.
10. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eelmiste perioodide tootlus” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 4. jaos sätestatud teavet.
11. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 5. jaos sätestatud teavet.
12. Tegevusloa andmed esitatakse järgmises märkuses:
„Kõnealusele fondile on antud tegevusluba [liikmesriigi nimi] ja fondi üle teostab järelevalvet [pädeva asutuse nimi]”.
Juhul kui eurofondi valitseb direktiivi 2009/65/EÜ artikli 16 kohaste õiguste alusel tegutsev fondivalitseja, lisatakse täiendav märkus:
„Kõnealusele fondivalitsejale on antud tegevusluba [liikmesriigi nimi] ja fondivalitseja üle teostab järelevalvet [pädeva asutuse nimi]”.
13. Avaldamist käsitlev teabe esitatakse järgmises märkuses:
„Käesolev investorile esitatav põhiteave on täpne [avaldamise kuupäev] seisuga.”
2. JAGU
Väljendusviis, pikkus ja esitusviis
Artikkel 5
Esitus- ja väljendusviis
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi puhul järgitakse järgmist:
a)
dokument esitatakse ja vormistatakse nii, et see oleks kergesti loetav, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke;
b)
teavet väljendatakse selgelt ja edastatakse kirjalikult, kasutades väljendusviisi, mis aitab investoritel edastatavat teavet mõista ja mille puhul järgitakse järgmist:
i)
kasutatav väljendusviis on selge, täpne ja arusaadav;
ii)
erialase keele kasutamist välditakse;
iii)
tehnilisi mõisteid välditakse, kui selle asemel saab kasutada tavasõnu;
c)
keskendutakse põhiteabele, mida investorid vajavad.
2. Erinevate värvide kasutamise korral ei tohiks need piirata teabe arusaadavust juhul, kui investorile esitatava põhiteabe dokument trükitakse või kopeeritakse must-valgelt.
3. Juhul kui teabe esitamisel kasutatakse fondivalitseja või teda hõlmava konsolideerimisgrupi korporatiivse identiteedi tunnust, ei tohi see investori tähelepanu hajutada ega teksti varjutada.
Artikkel 6
Pikkus
Investorile esitatava põhiteabe dokumendi maht ei ületa printimisel kahte A4-formaadis paberilehte.
III PEATÜKK
INVESTORILE ESITATAVA PÕHITEABE DOKUMENDI JAGUDE SISU
1. JAGU
Eesmärgid ja investeerimispoliitika
Artikkel 7
Kirjelduse konkreetne sisu
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisalduv kirjeldus hõlmab eurofondi olulisi tunnuseid, millest tuleks investoreid teavitada, isegi kui kõnealused tunnused ei kuulu prospektis esitatud eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjelduse hulka, sealhulgas järgmist:
a)
selliste nõuetele vastavate finantsinstrumentide põhiliigid, kuhu investeeritakse;
b)
võimalus, et investorid võivad eurofondi osakud nõudmise korral tagasi anda, lisades sellele märkusele hinnangu osakute tagasivõtmistehingute sageduse kohta;
c)
kas eurofondil on konkreetne sihteesmärk seoses mis tahes tööstusliku, geograafilise või muu turusektoriga või teatava varaklassiga;
d)
kas eurofond võimaldab lubatud ulatuses teha valikuid seoses teatavate investeeringutega ja kas selline lähenemisviis hõlmab võrdlusalust või osutab sellele, kui jah, siis märgitakse see;
e)
kas dividenditulu jaotatakse või reinvesteeritakse.
Punkti d kohaldamisel, kui osutatakse võrdlusalusele, märgitakse olemasoleva valikuvabaduse ulatus seoses kõnealuse võrdlusalusega, ning kui eurofondil on indeksit järgiv eesmärk, märgitakse ka see.
2. Seni kuni see on asjakohane, hõlmab lõikes 1 osutatud kirjeldus järgmist teavet:
a)
kas eurofond investeerib võlakirjadesse ning märge selle kohta, kas need on välja lasknud ettevõtted, valitsused või muud üksused, ja vajaduse korral reitingu miinimumnõudeid;
b)
kui eurofond on struktureeritud fond, kõigi selliste elementide lihtne selgitus, mida on vaja, et õigesti aru saada väljamaksete struktuurist ja teguritest, mis võivad mõjutada tootlust, sealhulgas vajaduse korral viited üksikasjalikele andmetele prospektis esitatud algoritmi ja selle toimimise kohta;
c)
kui varasid valitakse konkreetsete kriteeriumide järgi, kõnealuste kriteeriumide selgitus, nagu kasv, väärtus või suured dividendid.
d)
kui kasutatakse teatavaid vara valitsemise tehnikaid, mis võivad hõlmata riskide maandamist, arbitraaži või finantsvõimendust, selliste tegurite lihtne selgitus, mis võivad mõjutada eurofondi tootlust;
e)
kui portfelli tehingukulud võivad eurofondi valitud strateegia tõttu oluliselt mõjutada tootlust, märkus selle kohta, selgitades samas, et portfelli tehingukulud makstakse fondi varadest lisaks käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud tasudele;
f)
kui prospektis või mis tahes turundusdokumendis soovitatakse eurofondi osakuid hoida vähemalt teatava minimaalse aja jooksul või kui on märgitud, et minimaalne aeg on investeerimisstrateegia oluline element, märkus järgmises sõnastuses:
„Soovitus: asjaomane fond ei pruugi sobida investoritele, kes kavatsevad oma raha välja võtta [ajavahemik] jooksul”.
3. Lõigete 1 ja 2 kohane teave eristab investeerimise erinevaid kategooriaid, mida on käsitletud lõike 1 punktides a ja c ning lõike 2 punktis a, ja kõnealuste investeeringute tegemiseks fondivalitseja poolt kohaldatavaid lähenemisviise, mida on käsitletud lõike 1 punktis d ning lõike 2 punktides b, c ja d.
4. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” võib lisaks lõikes 2 loetletud elementidele sisaldada muid elemente, sealhulgas eurofondi investeerimisstrateegia kirjeldust, kui kõnealused elemendid on vajalikud, et asjakohaselt kirjeldada eurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat.
2. JAGU
Riski ja tootluse profiil
Artikkel 8
Võimalike riskide ja tootluste, sealhulgas sünteetilise näitaja kasutamise selgitus
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Riski ja tootluse profiil” hõlmab sünteetilist näitajat, millele lisatakse:
a)
jutustav selgitus näitaja ja selle peamiste piirangute kohta;
b)
jutustav selgitus selliste riskide kohta, mis on eurofondi puhul väga olulised ja mida sünteetiline näitaja asjakohaselt ei hõlma.
2. Lõikes 1 osutatud sünteetiline näitaja esitatakse kategooriatena arvskaalal ning eurofond määratakse ühte kategooriasse. Sünteetilise näitaja esitamisel järgitakse I lisas sätestatud nõudeid.
3. Lõike 1 kohase sünteetilise näitaja arvutamise käik ja näitaja mis tahes hilisem läbivaatamine dokumenteeritakse asjakohaselt.
Fondivalitsejad säilitavad näitaja arvutamist käsitlevad andmed vähemalt viie aasta jooksul. Struktureeritud fondide puhul pikendatakse kõnealust perioodi viie aastani pärast tähtaega.
4. Lõike 1 punktis a osutatud jutustav selgitus hõlmab järgmist teavet:
a)
märkus selle kohta, et sünteetilise näitaja arvutamisel kasutatud varasemad andmed ei pruugi olla usaldusväärsed näitajad eurofondi tulevase riskiprofiili hindamisel;
b)
märkus selle kohta, et osutatud riski- ja tootluskategooria ei pruugi jääda samale tasemele ja et eurofondi asjakohane kategooria võib aja jooksul muutuda;
c)
märkus selle kohta, et madalaim kategooria ei tähenda riskivaba investeeringut;
d)
lühiselgitus selle kohta, miks eurofond kuulub teatavasse kategooriasse;
e)
üksikasjalikud andmed eurofondi pakutava mis tahes kapitaligarantii või -kaitse olemuse, kestvuse ja sisu kohta, sealhulgas osakute tagasivõtmise võimalik mõju väljaspool ajavahemikku, mil on tagatud kapitaligarantii või -kaitse.
5. Lõike 1 punktis b osutatud jutustav selgitus hõlmab järgmiseid riskikategooriaid, kui need on olulised:
a)
krediidirisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud võlainstrumentidesse;
b)
likviidsusrisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud finantsinstrumentidesse, mis on piisavalt likviidsed, kuid võivad teatavatel tingimustel olla suhteliselt vähelikviidsed, nii et see mõjutab kogu eurofondi likviidsusriski;
c)
vastaspoolerisk, kui fondil on kolmanda poole antud garantii või kui investeeringu riskipositsioon tuleneb olulisel määral ühest või mitmest vastaspoolega sõlmitud lepingust;
d)
operatsioonirisk ja varade hoidmisega seotud riskid;
e)
direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis g osutatud selliste finantstehnikate mõju, nagu eurofondi riskiprofiili mõjutavad tuletisinstrumentide lepingud, kui kõnealuseid tehnikaid kasutatakse alusvaraga seotud riskipositsiooni võtmiseks, suurendamiseks või vähendamiseks.
Artikkel 9
Riskide tuvastamise, täpsustamise ja esitamise põhimõtted
Artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud riskid tuvastatakse ja täpsustatakse kooskõlas riskide tuvastamise, mõõtmise ja jälgimise sisekorraga, mille eurofondi fondivalitseja kehtestab vastavalt direktiivile 2010/43 /EL. Kui fondivalitseja valitseb mitut eurofondi, tuvastatakse ja täpsustatakse riskid järjepideval viisil.
3. JAGU
Tasud
Artikkel 10
Tasude esitamine
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Tasud” esitatakse tasud II lisaga ettenähtud tabeli vormis.
2. Lõikes 1 osutatud tabel täidetakse järgmiste nõuete kohaselt:
a)
sisenemis- ja väljumistasud esitatakse maksimaalse protsendina, mille võib maha arvata rahalistest kohustustest, mis on investoril eurofondi ees;
b)
konkreetse arvuna esitatakse eurofondi poolt aasta jooksul võetavad tasud, nn „jooksvad tasud”, mis hõlmavad kõiki aastatasusid ja muid makseid, mida võetakse eurofondi varadest kindlaksmääratud ajavahemiku tagant ja mis põhinevad eelmise aasta näitajatel;
c)
tabelis loetletakse ja täpsustatakse eurofondi kõik teatavatel konkreetsetel tingimustel võetavad tasud, samuti tasu arvutamise alus ja see, millal tasu kohaldatakse.
Artikkel 11
Tasude kirjeldus ja märkus tasude olulisuse kohta
1. Jaos „Tasud” esitatakse jutustav selgitus iga tabelis märgitud tasu kohta, sealhulgas järgmine teave:
a)
seoses sisenemis- ja väljumistasudega:
i)
märgitakse selgelt, et esitatud on tasude maksimummäärad ja et teatavatel juhtudel tuleb investoril maksta vähem;
ii)
lisatakse märkus selle kohta, et investor saab teavet tegelike väljumis- ja sisenemistaude kohta oma finantsnõustajalt või isikult, kes talle teenust vahendab;
b)
seoses jooksvate tasudega märgitakse, et jooksvate tasude näitaja põhineb eelmise [kuu/aasta] lõppenud aasta kuludel ja see võib olla teatavatel juhtudel aastate lõikes erineda.
2. Jakku „Tasud” lisatakse märkus tasude olulisuse kohta, milles osutatakse selgelt, et investoritelt võetavaid tasusid kasutatakse eurofondi tegevuskulude, sealhulgas turundus- ja turustuskulude katmiseks, ja et kõnealused tasud vähendavad investeeringu võimalikku kasvu.
Artikkel 12
Lisanõuded
1. Tasude struktuuri kõik elemendid esitatakse võimalikult selgelt, et investorid saaksid hinnata tasude kogumõju.
2. Kui portfelli tehingukulud võivad eurofondi valitud strateegia tõttu oluliselt mõjutada tootlust, tuleb selle kohta vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile e teha märkus jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika”.
3. Tulemustasu avalikustatakse vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c. Eurofondi eelmisel majandusaastal väljamakstud tulemustasu esitatakse protsendina.
Artikkel 13
Erijuhud
1. Kui uus eurofond ei saa täita artikli 10 lõike 2 punktis b ja artikli 11 lõike 1 punktis b esitatud nõudeid, määratakse jooksvad tasud kindlaks hinnanguliselt, tuginedes prognoositavatele kogutasudele.
2. Lõiget 1 ei kohaldata järgmistel juhtudel:
a)
kõikehõlmavat fikseeritud tasu kohaldavate fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune fikseeritud tasu;
b)
tasude ülemmäära sätestanud fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune ülemmäär ja kui fondivalitseja kohustub avaldatud näitajat järgima ja kandma ise kõik kulud, mis ületavad kõnealust ülemmäära.
Artikkel 14
Ristviited
Jakku „Tasud” lisatakse vajaduse korral ristviited eurofondi prospekti osadele, kust võib leida täiendavat teavet, sealhulgas teavet tulemustasude ja nende arvutamisviisi kohta.
4. JAGU
Eelmiste perioodide tootlus
Artikkel 15
Eelmiste perioodide tootluse esitamine
1. Eurofondi eelmiste perioodide tootlust käsitlev teave esitatakse tulpdiagrammina, mis hõlmab eurofondi tootlust vähemalt kümne viimase aasta jooksul.
Esimeses lõigus osutatud tulpdiagramm peab olema loetav, kuid selle suurus ei tohi mingil juhul ületada investorile esitatava põhiteabe dokumendi poolt lehekülge.
2. Vähem kui viis tervet kalendriaastat tegutsenud eurofondide puhul hõlmab tootlust käsitlev teave ainult viis viimast aastat.
3. Iga aasta puhul, mille kohta ei ole andmeid, märgitakse ainult kuupäev ilma igasuguste muude märkusteta.
4. Seoses eurofondidega, mille puhul ei ole veel terve kalendriaasta tootlust kajastavaid andmeid, lisatakse märkus, et puuduvad piisavad andmeid, et anda investoritele kasulikku teavet fondi eelmiste perioodide tootluse kohta.
5. Tulpdiagrammile lisatakse selgelt eristatavalt märkused, mis:
a)
hoiatavad, et eelmiste perioodide tootlus ei pruugi olla tulevase tootluse asjakohane näitaja;
b)
kirjeldavad lühidalt, milliseid kulusid ja tasusid on eelmiste perioodide tootluse arvutamisel arvesse võetud ja millised on välja jäetud;
c)
osutavad fondi asutamise aastale;
d)
osutavad vääringule, milles eelmiste perioodide tootlus on arvutatud.
Punktis b sätestatud nõudeid ei kohaldata eurofondide suhtes, millel ei ole sisenemis- või väljumistasusid.
6. Investorile esitatava põhiteabe dokumendis ei märgita eelmiste perioodide tootlust kajastavaid andmeid üheski seoses jooksva kalendriaasta mis tahes osaga.
Artikkel 16
Eelmiste perioodide tootluse arvutamise metoodika
Eelmiste perioodide tootluse arvutamisel tuginetakse eurofondi varade puhasväärtusele ja eeldusele, et fondi mis tahes jaotatav tulu on reinvesteeritud.
Artikkel 17
Oluliste muudatuste mõju ja käsitlemine
1. Kui artiklis 15 osutatud tulpdiagrammiga hõlmatud ajavahemikul on eurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat oluliselt muudetud, näidatakse jätkuvalt oluliste muudatuste eelset eurofondi eelmiste perioodide tootlust.
2. Lõikes 1 osutatud oluliste muudatuste eelne periood kajastatakse tulpdiagrammis ja sellele lisatakse selge hoiatus, et tootlus saavutati tingimustes, mis praegu enam ei kehti.
Artikkel 18
Võrdlusaluse kasutamine koos eelmiste perioodide tootlusega
1. Kui investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” osutatakse võrdlusalusele, lisatakse diagrammi igale eurofondi eelmiste perioodide tootlust kajastavale tulbale kõnealuse võrdlusaluse tootlust kajastav tulp.
2. Eurofondide puhul, millel puudub eelmiste perioodide tootlus viie või kümne aasta kohta, ei esitata võrdlusalust nende aastate kohta, mil eurofond ei tegutsenud.
Artikkel 19
Modelleeritud andmete kasutamine eelmiste perioodide tootluse kajastamisel
1. Modelleeritud tootluse kasutamine ajavahemiku puhul, mil andmed puuduvad, on lubatud ainult järgmistel juhtudel, tingimusel, et kõnealused tootlusandmed on tõesed, selged ja mitteeksitavad:
a)
olemasoleva eurofondi või investeerimisüksuse uue aktsiaklassi tootlust võib modelleerida teise aktsiaklassi tootluse alusel, tingimusel, et kahe aktsiaklassi osakaal eurofondi varades ei erine oluliselt;
b)
investor-eurofond võib modelleerida oma tootlust ühiseurofondi tulemuste alusel, tingimusel, et täidetud on üks järgmistest tingimustest:
i)
investor-eurofondi strateegia ja eesmärgid ei võimalda tal hoida muid varasid, kui ühiseurofondi osakud ja lisakäibekapital;
ii)
investor-eurofondi näitajad ei erine oluliselt ühiseurofondi näitajatest.
2. Kõigil juhtudel, mil tootlus on modelleeritud lõike 1 kohaselt, on tulpdiagrammil selgelt eristatav märkus selle kohta, et tootlus on modelleeritud.
3. Õiguslikku vormi muutnud eurofond, kes on jätkuvalt asutatud samas liikmesriigis, säilitab tootlust kajastavad andmed ainult juhul, kui liikmesriigi pädev asutus põhjendatult leiab, et õigusliku vormi muutus ei mõjuta eurofondi tootlust.
4. Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punki p alapunktides i ja iii osutatud ühinemiste korral säilitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendis ainult ühendava eurofondi eelmiste perioodide tootluse andmed.
5. JAGU
Praktiline teave ja ristviited
Artikkel 20
Jao „Praktiline teave” sisu
1. Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab järgmist teavet, mis on oluline kõigi selliste liikmesriikide investoritele, kus eurofondi turustatakse:
a)
depositooriumi nimi;
b)
kust ja kuidas saada täiendavat teavet eurofondi kohta, samuti fondi prospekti, viimase aastaaruande ja varasemate poolaastaaruannete koopiaid, märkides samas, millises keeles on kõnealused dokumendid kättesaadavad ja et neid võib saada tasuta;
c)
kust ja kuidas saada praktilist teavet, sealhulgas kust leida teavet osakute kõige värskemate hindade kohta;
d)
märkus, et eurofondi päritoluliikmesriigi maksuseadused võivad mõjutada investori maksupositsiooni;
e)
järgmine märkus:
„[Märkida äriühinguna asutatud fondi või fondivalitseja nimi] võidakse vastutusele võtta ainult käesolevas dokumendis esitatud selliste märkuste alusel, mis on eksitavad, ebatäpsed või ei ole kooskõlas eurofondi prospekti asjakohaste osadega.”
2. Kui investorile esitatava põhiteabe dokument käsitleb eurofondi investeerimisüksust, hõlmab jagu „Praktiline teave” artikli 25 lõikes 2 täpsustatud teavet, sealhulgas investori õigust vahetada investeerimisüksusi.
3. Vajaduse korral esitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Praktiline teave” artikli 26 kohaselt nõutav teave olemasolevate aktsiaklasside kohta.
Artikkel 21
Muudele teabeallikatele osutavate ristviidete kasutamine
1. Ristviiteid muudele teabeallikatele, sealhulgas prospektile ja aasta- või poolaastaaruannetele, võib lisada investorile esitatava põhiteabe dokumenti tingimusel, et kogu teave, mis on investorile vajalik investeeringu põhielementide mõistmiseks, on esitatud ka investorile esitatava põhiteabe dokumendis.
Ristviiteid lubatakse teha eurofondi või fondivalitseja veebilehe, sealhulgas mis tahes sellise veebilehe osale, milles on esitatud prospekt ja perioodilised aruanded.
2. Lõikes 1 osutatud ristviited juhivad investori asjakohase teabeallika konkreetsesse jakku. Investorile esitatava põhiteabe dokumendis võib kasutada mitut erinevat ristviidet, kuid seda tuleks teha võimalikult vähe.
6. JAGU
Investorile esitatava põhiteabe dokumendi läbivaatamine ja muutmine
Artikkel 22
Investorile esitatava põhiteabe läbivaatamine
1. Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond tagab, et investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi vähemalt iga 12 kuu tagant.
2. Investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi enne prospekti, fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja kavandatud muutmist, kui kõnealused muudatused ei kuulu lõike 1 kohasele läbivaatamisele.
3. Investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi enne või pärast mis tahes muudatusi, mis võivad oluliselt mõjutada investorile esitatava põhiteabe dokumendis sisalduvat teavet.
Artikkel 23
Muudetud versiooni avaldamine
1. Kui artikli 22 kohase läbivaatamise käigus selgub, et investorile esitatava põhiteabe dokumenti tuleb muuta, tehakse muudetud versioon kättesaadavaks viivitamata.
2. Kui investorile esitatava põhiteabe dokumendi muudatus tulenes fondivalitseja oodatavast otsusest, sealhulgas prospekti, fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja muudatustest, tehakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi muudetud versioon kättesaadavaks enne muudatuste jõustumist.
3. Investorile esitatava põhiteabe dokument, mis sisaldab eurofondi nõuetekohaselt muudetud eelmiste perioodide tootlust, tehakse kättesaadavaks hiljemalt 35. tööpäeval pärast iga aasta 31. detsembrit.
Artikkel 24
Tasude struktuuri olulised muudatused
1. Tasusid käsitlev teave kajastab nõuetekohaselt tasude struktuuri mis tahes muudatusi, mis tulenevad investori makstavate ühekordsete tasude maksimaalse lubatud määra suurendamisest.
2. Kui artikli 10 lõike 2 punkti b kohaselt arvutatud jooksvad tasud ei ole enam usaldusväärsed, arvutab fondivalitseja selle asemel jooksvate tasude näitaja, mis tema põhjendatud hinnangul osutab summale, mida eurofond peab tulevikus tõenäoliselt maksma.
Tasude muutuse kohta lisatakse järgmine märkus:
„Asjaomane jooksvate tasude näitaja kajastab prognoositavaid tasusid. [Lühipõhjendus selle kohta, miks varasematel andmetel põhineva näitaja asemel kasutatakse prognoosidel põhinevat näitajat.] Eurofondi majandusaasta aruandes esitatakse iga aasta puhul üksikasjalikud andmed makstud tasude kohta.”
IV PEATÜKK
TEATAVAD EUROFONDISTRUKTUURID
1. JAGU
Investeerimisüksused
Artikkel 25
Investeerimisüksused
1. Kui eurofond koosneb kahest või enamast investeerimisüksusest, koostatakse iga investeerimisüksuse kohta eraldi investorile esitatava põhiteabe dokument.
2. Iga lõike 1 kohane investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Praktiline teave” esitatakse järgmine teave:
a)
et investorile esitatava põhiteabe dokumendis kirjeldatakse eurofondi üksust ning vajaduse korral, et prospekt ja perioodilised aruanded koostatakse kogu eurofondi kohta, mis on nimetatud investorile esitatava põhiteabe dokumendi alguses;
b)
kas iga üksuse varad ja kohustised on seadusjärgselt eraldatud ning kuidas see võib investorit mõjutada;
c)
kas investoril on õigus vahetada ühe üksuse osakutesse tehtud investeering teise üksuse osakute vastu; kui jah, siis kust saada teavet kõnealuse õiguse kasutamise kohta.
3. Kui fondivalitseja kehtestab investorile tasu lõike 2 punki c kohase investeeringu vahetamise eest ja kui kõnealune tasu erineb standardsest osakute ostu- või müügitasust, märgitakse kõnealune tasu eraldi investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Tasud”.
2. JAGU
Aktsiaklassid
Artikkel 26
Investorile esitatav põhiteave aktsiaklasside kohta
1. Kui eurofond hõlmab mitut osaku- või aktsiaklassi, koostatakse investorile esitatava põhiteabe dokument iga osaku- või aktsiaklassi kohta.
2. Investorile esitatavat põhiteavet, mis on asjakohane sama eurofondi kahe või enama klassi puhul, võib esitada ühtse dokumendina tingimusel, et kõnealune dokument vastab täielikult II peatüki 2. jaos sätestatud nõuetele, mis muu hulgas käsitlevad ka dokumendi pikkust.
3. Fondivalitseja võib eurofondi ühe või mitme klassi kajastamiseks valida ühe esindava klassi, tingimusel, et valik on kõnealuste muude klasside potentsiaalsete investorite jaoks tõene, selge ja mitteeksitav. Sel juhul täpsustatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil” olulisi riske, mis on seotud muude kajastatavate klassidega. Esindaval klassil põhinevat investorile esitatava põhiteabe dokumenti võib esitada muude klasside investoritele.
4. Erinevaid klasse ei koondata ühte lõikes 3 osutatud esindavasse klassi.
5. Fondivalitseja säilitab andmed muude klasside kohta, mida lõikes 3 osutatud esindav klass kajastab, ja põhjendab esindava klassi valikut.
Artikkel 27
Praktilist teavet kajastav jagu
Vajaduse korral lisatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jakku „Praktiline teave” märkus selle kohta, milline klass on esindavaks klassiks valitud, kasutades eurofondi prospektis määratud nimetust.
Samuti märgitakse kõnealuses jaos, kust investorid saavad teavet eurofondi muude klasside kohta, mida turustatakse nende liikmesriigis.
3. JAGU
Fondifondid
Artikkel 28
Eesmärgid ja investeerimispoliitika
Kui eurofond investeerib olulise osa oma varadest teise eurofondi või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis e osutatud muudesse investeerimisfondidesse, hõlmab kõnealuse eurofondi eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjeldus, mis on esitatud investorile esitatava põhiteabe dokumendis, lühiselgitust selle kohta, kuidas teisi investeerimisfonde jooksvalt valitakse.
Artikkel 29
Riski ja tootluse profiil
Artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud riskitegurite jutustavas selgituses võetakse arvesse igast allfondist tulenevaid riske sel määral, mil need võivad oluliselt mõjutada kogu eurofondi.
Artikkel 30
Tasude jagu
Tasude kirjeldamisel võetakse arvesse kõiki tasusid, mida eurofond peab allfondi investorina maksma. Kõiki allfondi poolt kohaldatavaid sisenemis- ja väljumistasusid ning jooksvaid tasusid tuleb kajastada eurofondi enda tegevuskulude arvutamisel.
4. JAGU
Investor-eurofondid
Artikkel 31
Eesmärgid ja investeerimispoliitika
1. Direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 58 määratletud investor-eurofondide puhul hõlmab investorile esitatav põhiteave eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjeldust ning teavet investor-eurofondi selliste varade osakaalu kohta, mis on investeeritud ühiseurofondi.
2. Samuti tuleks investorile esitatav põhiteabe dokumendis kirjeldada ühiseurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat ja lisada sinna vajaduse korral kas:
i)
märkus selle kohta, et investor-eurofondi tootlus saab olema ühiseurofondi tootlusega väga sarnane, või
ii)
selgitus selle kohta, kuidas ja miks investor-eurofondi ja ühiseurofondi tootlus võib erineda.
Artikkel 32
Riski ja tootluse profiil
1. Kui investor-eurofondi riski ja tootluse profiil erineb mingis osas oluliselt ühiseurofondi profiilist, tuleb see ära märkida ja selle põhjuseid selgitada investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil”.
2. Mis tahes likviidsusriski ning ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahel kehtestatud ostu- ja tagasivõtmiskorda selgitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil”.
Artikkel 33
Tasud
Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Tasud” hõlmab nii kulusid, mis on seotud investeerimisega investor-eurofondi, kui ka mis tahes tasusid, mida ühiseurofond võib nõuda investor-eurofondilt.
Lisaks koondatakse investor-eurofondi jooksvatesse tasudesse kokku nii investor-eurofondi kui ka ühiseurofondi jooksvad tasud.
Artikkel 34
Praktilist teavet kajastav jagu
1. Investor-eurofondi puhul investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab konkreetset investor-eurofondi iseloomustavat teavet.
2. Lõikes 1 osutatud teave hõlmab järgmist::
a)
märkus selle kohta, et ühiseurofondi prospekt, investorile esitatava põhiteabe dokument ja perioodilised aruanded on investoritele nõudmise korral kättesaadavad, samuti selle kohta, kuidas ja mis keeles saab neid omandada;
b)
kas punktis a osutatud dokumendid on kättesaadavad ainult paberkandjal või muul püsival andmekandjal ja kas mõne sellise dokumendi eest tuleb maksta, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2009/65/EÜ artikli 63 lõike 5 kohast tasuta esitamise nõuet;
c)
kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud eri liikmesriikides ja see asjaolu võib mõjutada investor-eurofondi maksustamist, lisatakse selle kohta märkus.
Artikkel 35
Eelmiste perioodide tootlus
1. Investor-eurofondi puhul investorile esitatava põhiteabe dokumendis kajastatakse investor-eurofondi eelmiste perioodide tootlust, mitte ühiseurofondi eelmiste perioodide tootlust.
2. Lõiget 1 ei kohaldata:
a)
kui investor-eurofond kasutab võrdlusalusena ühiseurofondi eelmiste perioodide tootlust või
b)
kui investor-eurofond käivitati investor-eurofondina pärast ühiseurofondi käivitamist ja kui artiklis 19 sätestatud tingimused on täidetud ja kui ühiseurofondi eelmiste perioodide tootluse põhjal on esitatud modelleeritud tootlus aastate kohta, mil investor-eurofond veel ei tegutsenud või
c)
kui investor-eurofondil on võimalik esitada selliste eelmiste perioodide tootlust käsitlevad andmed, mil ta investor-eurofondina veel ei tegutsenud, ja kui kõnealused andmed asjakohaste aastate kohta esitatakse tulpdiagrammil, kusjuures olulised muudatused on kajastatud vastavalt artikli 17 lõikele 2.
5. JAGU
Struktureeritud eurofondid
Artikkel 36
Tootlusstsenaariumid
1. Struktureeritud eurofondide puhul koostatav investorile esitatava põhiteabe dokument ei sisalda jagu „Eelmiste perioodide tootlus”.
Käesoleva jao kohaldamisel käsitletakse struktureeritud eurofondidena eurofonde, kes tagavad investoritele teatavatel kindlaksmääratud kuupäevadel algoritmil põhinevad väljamaksed, mis on seotud finantsvarade, indeksite, võrdlusportfellide või samalaadsete eurofondide tootlusega või hinnamuutustega või muude selliste tingimustega realiseerumisega, mis on seotud finantsvarade, indeksite või võrdlusportfellide või samalaadsete eurofondidega.
2. Struktureeritud eurofondide puhul koostatav investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisaldab selgitust selle kohta, kuidas valem toimib või kuidas väljamaksed arvutatakse.
3. Lõikes 2 osutatud selgitusele lisatakse joonis, mis kirjeldab eurofondi potentsiaalse tootluse vähemalt kolme stsenaariumit. Asjakohased stsenaariumid valitakse nii, et demonstreerida asjaolusid, mil valemi kohaselt arvutades võidakse tulemuseks saada madal, keskmine või kõrge tootlus, sealhulgas vajaduse korral negatiivne tootlus investori jaoks.
4. Lõikes 3 osutatud stsenaariumid peavad võimaldama investoril täielikult aru saada valemil põhineva arvutamise mehhanismi mõjust.
Stsenaariumid esitatakse tõesel, selgel ja mitteeksitaval viisil, mis on tõenäoliselt arusaadav keskmisele jaeinvestorile. Eelkõige ei tohiks kõnealused stsenaariumid kunstlikult võimendada eurofondi lõpptootluse olulisust.
5. Lõikes 3 osutatud stsenaariumid põhinevad põhjendatud ja konservatiivsetel prognoosidel tulevaste turutingimuste ja hinnaliikumiste kohta.
Kui valemi kohaselt on investoril võimalik saada olulist varalist kahju, nagu kapitaligarantii korral, mis toimib ainult teatavatel tingimustel, tuleb kõnealust kahju asjakohaselt kirjeldada, isegi kui vastavate turutingimuste tõenäosus on väike.
6. Lõikes 3 osutatud stsenaariumidele lisatakse märkus selle kohta, et kõnealused stsenaariumid on lisatud valemi illustreerimiseks ja need ei kajasta tulevikuprognoose. Tuleb selgelt märkida, et osutatud stsenaariumide realiseerumise tõenäosus ei pruugi olla sama.
Artikkel 37
Pikkus
Struktureeritud eurofondide puhul ei ületa investorile esitatava põhiteabe dokumendi maht printimisel kolme A4-formaadis paberilehte.
V PEATÜKK
PÜSIV ANDMEKANDJA
Artikkel 38
Tingimused, mida kohaldatakse investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil
1. Kui direktiivi 2009/65/EÜ kohaldamisel esitatakse investorile esitatav põhiteave või prospekt veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil, peavad olema täidetud järgmised tingimused:
a)
investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamine asjaomasel püsival andmekandjal vastab tingimustele, milles fondivalitseja ja investori vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, ning
b)
kui isikule, kellele investorile esitatav põhiteave või prospekt esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, teeb see isik valiku selgelt viimase kasuks.
2. Kui investorile esitatav põhiteave või prospekt esitatakse veebilehel ja kõnealune teave ei ole investorile adresseeritud isiklikult, peavad lisaks olema täidetud järgmised tingimused:
a)
kõnealuse teabe esitamine asjaomasel andmekandjal vastab kontekstile, milles fondivalitseja ja investori vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima;
b)
investor peab andma oma selge nõusoleku kõnealuse teabe esitamiseks asjaomases vormis;
c)
investorit tuleb elektrooniliselt teavitada veebilehe aadressist ja kohast veebilehel, kust teabele juurde pääseb;
d)
teave peab olema ajakohastatud;
e)
teave peab olema kõnealusel veebilehel kättesaadav pidevalt sellisel ajavahemikul, mille jooksul investoril võib põhjendatult olla vaja sellega tutvuda.
3. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse teabe esitamist elektrooniliselt vastavalt tingimustele, milles fondivalitseja ja investori vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, asjakohasena, kui on tõendeid, et investoril on pidev juurdepääs Internetile. Sellise tõendina käsitletakse seda, kui investor annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Jõustumine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. juuli 2010