ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky
(2012/343/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. ZAHÁJENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 19. dubna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“), pokud jde o dovoz určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 7. března 2011 podala společnost Solae Europe S.A. („dále jen žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin v Unii (3). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny veškeré ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
(6)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1225/2009 uvažovalo o výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Ohledně výběru vzorku vyvážejících výrobců byly konzultovány i orgány ČLR.
2.1 VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ
(7)
Požadované informace pro výběr vzorku v příslušných lhůtách poskytlo a spolupráci nabídlo dvacet vyvážejících výrobců. Objem prodeje v EU, jejž tito vyvážející výrobci (případně jejich skupiny) oznámili, představoval přibližně 90 % dotčeného dovozu během období šetření. Spolupráce byla tudíž považována za vysokou.
(8)
Vzhledem k velkému počtu (skupin) vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců bude nutné provádět výběr vzorku.
(9)
Komise vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Takto vybraný vzorek původně sestával ze dvou skupin společností ve spojení představujících mimo jiné pět jednotlivých výrobců a 40 % až 50 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do EU během období šetření. Po získání určitých indicií, že tyto dvě skupiny by se možná měly považovat za jediný subjekt pro účely uložení antidumpingového cla (viz 41. bod odůvodnění), byl vzorek rozšířen zahrnutím třetí skupiny vyvážejících výrobců, což představuje 45 % až 60 % čínského dovozu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise původní výběr vzorku i jeho pozdější rozšíření projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Dva vyvážející výrobci ve spojení vznesli námitky k rozšíření vzorku, přičemž tvrdili, že pokud by vzorek měl být rozšířen, pak by oni lépe splňovali podmínky na zařazení do vzorku jako třetí skupina vyvážejících výrobců. Je třeba zdůraznit, že v souladu s ustanoveními čl. 17 odst. 1 základního nařízení navrhovaný nový vzorek sestával ze tří skupin vyvážejících výrobců s největším objemem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření. Kromě toho objem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření od obou výrobců ve spojení, kteří tvrdili, že by měli být vybráni do třetí skupiny, byl velmi malý, přičemž představoval méně než 10 % příslušného objemu vybrané třetí skupiny. Proto bylo potvrzeno, že reprezentativnost rozšířeného vzorku byla nejlepší při rozšíření na navrhované tři skupiny. Žádné další námitky nebyly obdrženy.
2.2 VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ
(10)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, je třeba provést výběr vzorku.
(11)
Se zařazením do vzorku souhlasilo sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení, podílejících se 20 % na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. Do vzorku byli vybráni tři dovozci představující přibližně 17 % celkového dovozu z ČLR a téměř 90 % dovozu spolupracujících dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení dostaly dotčené strany možnost, aby se vyjádřily k výběru vzorku. Žádné námitky nebyly obdrženy. Jeden z dovozců zařazených do vzorku přerušil svou spolupráci a neposkytl odpověď na dotazník.
2.3 ODPOVĚDI NA DOTAZNÍK A OVĚŘOVÁNÍ
(12)
Aby bylo skupinám vyvážejících výrobců v ČLR zařazeným do vzorku, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. V této souvislosti lze zmínit, že dvě skupiny společností zařazených do vzorku požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zatímco zbývající skupina společností zařazených do vzorku požádala o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(13)
Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení byly zaslány rovněž vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (jejich skupinám), kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování, žadateli a dalšímu známému výrobci v Unii, dovozcům zařazeným do vzorku a všem známým uživatelům.
(15)
Po vyžádání informací od výrobců v možných srovnatelných zemích Brazílii, Izraeli a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) byly zaslány dotazníky rovněž výrobcům, kteří nabídli spolupráci, v Brazílii a Izraeli pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství (viz níže 60. až 64. bod odůvodnění).
(16)
Úplné odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR, od jednoho brazilského výrobce, jednoho izraelského výrobce, jednoho výrobce v Unii (s jedním výrobním zařízením v Belgii a jedním v Dánsku), od dvou (ze tří) dovozců zařazených do vzorku a čtyř uživatelů v EU. Další brazilský výrobce předložil neúplnou odpověď.
(17)
Kromě toho byly obdrženy žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku (dále jen „žadatel A“) a od jedné skupiny vyvážejících výrobců ve spojení nezařazených do vzorku (společně dále jako „žadatel B“) (4). Po analýze informací, jež předložily strany zařazené do vzorku, jakož i žádostí zahrnujících řádně vyplněné dotazníky bylo shledáno, že počet (skupin) vyvážejících výrobců, kteří mají být prošetřeni v samotném vzorku, je tak vysoký, že další individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žadatelům bylo tudíž sděleno, že jejich žádosti o individuální zjišťování byly zamítnuty.
(18)
Žadatel B zpochybnil toto rozhodnutí nezohlednit jeho žádost o individuální zjišťování. Namítal, že podle nedávného výkladu Orgánu WTO pro řešení sporů ve věci týkající se spojovacích prostředků (5) by toto zamítnutí bylo v rozporu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a s čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody. Za druhé by takové zamítnutí bylo v rozporu se základní zásadou proporcionality.
(19)
Pokud jde o první argument, čl. 17 odst. 3 základního nařízení, jakož i čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody výslovně připouštějí, aby prošetřující orgán nebral v úvahu žádosti o individuální zjišťování, je-li počet vývozců a/nebo výrobců tak vysoký, že by takovéto zjišťování bylo neproveditelné. Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci týkající se spojovacích prostředků objasnila, že včasné žádosti o individuální zjišťování by měly být „zpravidla“ akceptovány, pokud by to neznamenalo „příliš velké zatížení“ (6). V tomto případě by ověření odpovědí na dotazníky a odpovědí na formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství žadatelů o individuální zjišťování znamenalo šetření na místě v jedné společnosti (žadatel A) a dvou dalších společnostech (těch, které jsou součástí žadatele B). Během těchto šetření na místě by bylo třeba ověřit soulad s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. c), jakož i vykazovanou strukturu, náklady (včetně výrobních nákladů a nákupů), prodej a ziskovost všech těchto subjektů. Vzhledem k velkému počtu subjektů, které již byly v rámci vzorku přezkoumány, by zahrnutí dalšího žadatele skutečně znamenalo příliš velké zatížení a vážně by ohrozilo včasné ukončení šetření. Rozhodnutí nepřijmout tyto žádosti o individuální zjišťování je proto oprávněné a není v rozporu se zásadou proporcionality.
(20)
Žadatel B poté, co byl informován, že individuální zjišťování by představovalo příliš velké zatížení, později navrhl, aby byla jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stažena, pokud bude dohodnuto její přezkoumání v rámci individuálního zacházení. Jelikož tvrdil, že během období šetření uskutečnil pouze jednu malou vývozní transakci a již nebude žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, argumentoval, že Komise nebude muset provést inspekce na místě v ČLR ke zjištění dumpingu a že bude stačit, aby při ověřování odpovědi na dotazník žadatele v EU ověřila onu jednu vývozní transakci. Na tomto základě vývozce tvrdil, že přiznání individuálního zjišťování nebude představovat zátěž.
(21)
Pokud by však individuální zjišťování bylo přiznáno, byla by inspekce na místě u žadatele B nezbytná, protože bez inspekce na místě v ČLR u obou výrobců v této skupině by nemohla být vyloučena existence jiného prodeje do EU během období šetření. Tato inspekce by vzhledem k velikosti vzorku s třemi velkými skupinami společností byla nepřiměřeně zatěžující. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(22)
Rozhodnutí nepřijmout žádosti o individuální zacházení bylo zachováno. S ohledem na výše uvedené důvody bylo s konečnou platností rozhodnuto, že žádostem o individuální zjišťování nelze vyhovět, jelikož by při šetření znamenaly příliš velké zatížení a bránily by včasnému ukončení šetření.
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Liaocheng, Qingdao
b)
Výrobce v Unii:
-
Solae Europe, s výrobními zařízeními v:
-
Belgii, Ieper (Solae Belgium) a
-
Dánsku, Aarhus (Solae Denmark)
c)
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. ZJIŠTĚNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI
(25)
V prozatímní fázi se mělo za to, že uložení prozatímních opatření by nebylo vhodné zejména s ohledem na potřebu dále analyzovat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. NÁSLEDNÝ POSTUP
(26)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o neuložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(27)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Kromě inspekcí uvedených výše ve 23. bodě odůvodnění byla uskutečněna další inspekce v prostorách společnosti Kerry v Bristolu ve Spojeném království, jednoho z dovozců a uživatelů sójových bílkovin, kteří při šetření spolupracovali.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(28)
Dotčený výrobek byl definován v oznámení o zahájení řízení jako výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 od 1. ledna 2012) a ex 3504 00 90.
(29)
V rámci výše uvedené definice výrobku lze rozlišit dvě hlavní skupiny výrobků: i) sójové bílkovinné koncentráty (dále jen „koncentráty“, včetně jednoduchých/základních koncentrátů a dále zpracovávaných koncentrátů), u nichž činí obsah bílkovin více než 65 %, avšak méně než 90 %; a ii) izolované sójové bílkoviny („izoláty“), u nichž činí obsah bílkovin 90 % nebo více.
(30)
Bylo rovněž konstatováno, že zatímco jednoduchý koncentrát je poměrně základním produktem s nízkou přidanou hodnotou, izoláty a dále zpracovávané koncentráty vyžadují podstatně více zpracování, a proto se jedná o produkty s vyšší přidanou hodnotou.
(31)
Výše uvedená definice výrobku zahrnuje rovněž jednoduché (dále nezpracovávané) koncentráty určené pro krmiva. Ty v posuzovaném období v EU vyráběl jeden závod žadatele se sídlem ve Francii a další společnost, ADM, se sídlem v Nizozemsku.
(32)
Po zveřejnění prozatímních zjištění žadatel požádal o změnu rozsahu definice výrobku odstraněním koncentrátů používaných pro krmiva. Žadatel vznesl námitky vůči přístupu navrženému v pozatímním dokumentu a tvrdil, že vyloučení údajů vztahujících se k francouzskému závodu, jenž byl uzavřen v roce 2009 (tj. v polovině posuzovaného období), vedlo k nesouladu ve zbývajících údajích (se stále zahrnutými údaji o ADM). Údaje o prodeji a podílu výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na trhu EU byly tudíž uměle nadsazeny.
(33)
Žadatel tvrdil, že vzhledem k poměrně stabilní poptávce převzal některé dodávky zajišťované francouzským závodem společnosti Solae před jeho uzavřením v roce 2009 jeho konkurent v EU, společnost ADM. Odhlédnutí od údajů vztahujících se k francouzskému závodu proto vedlo k zavádějícímu srovnání údajů za rok 2008, kdy společnost ADM měla pouze menší podíl na trhu s koncentráty určenými pro krmiva, s údaji za období šetření, kdy společnost AMD měla na uvedeném trhu mnohem větší podíl.
(34)
Žadatel zejména poskytl informace o technických a chemických rozdílech mezi koncentráty určenými pro krmiva na jedné straně a ostatními koncentráty a izoláty na straně druhé. Pro tyto podskupiny se rovněž používají různé distribuční kanály. Kromě toho koncentráty určené pro krmiva jsou zařazeny do jiného kódu KN než ostatní koncentráty (pro potraviny) a izoláty.
(35)
Na základě tvrzení žadatele jeden vývozce nesouhlasil s žádostí o omezení rozsahu definice výrobku. Tento vývozce si však žádost špatně vyložil a měl za to, že žádostí se měly vyloučit veškeré sójové bílkovinné koncentráty, zatímco ve skutečnosti se žádost vztahuje pouze na jednoduché sójové bílkovinné koncentráty určené pro krmiva. Vývozce navíc neuvedl žádné konkrétní důvody, proč by žádost měla být neodůvodněná.
(36)
Je třeba rovněž poznamenat, že na základě údajů shromážděných během šetření představuje dovoz sójových bílkovinných koncentrátů určených pro krmiva méně než 1 % celkového čínského dovozu výrobku, který je předmětem šetření (dle původní definice), do Unie.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a zejména k jasným technickým a chemickým rozdílům a rozdílům souvisejícím s trhem se považuje za vhodné omezit rozsah definice výrobku vyloučením jednoduchých sójových bílkovinných koncentrátů používaných k výživě zvířat. V důsledku toho jsou dotčeným výrobkem výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin s výjimkou přípravků používaných k výživě zvířat a obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 a ex 3504 00 90.
(38)
Dotčený výrobek se používá hlavně v potravinářském průmyslu v masných přípravcích a v masových náhražkách. Mezi další potravinářská využití patří využití v salátových dresincích, polévkách, nápojích v prášku, energetických tyčinkách, náhražkách sušeného mléka, zmrazených dezertech, šlehaných polevách, kojenecké výživě, pečivu, snídaňových cereáliích, těstovinách atd. Vzhledem ke svým funkčním vlastnostem má dotčený výrobek také některá specifická použití při výrobě lepidel, asfaltů, pryskyřic, čisticích prostředků, kosmetiky, inkoustů, usně, nátěrů, prostředků k povrchové úpravě papíru, pesticidů/fungicidů, plastů, polyesterů a textilních vláken.
(39)
I přes některé rozdíly v možném konečném využití mají různé typy dotčeného výrobku, koncentráty a izoláty, všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(40)
Dotčený výrobek a určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Brazílii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. VZTAH MEZI SKUPINOU SINOGLORY A SKUPINOU GUSHEN
(41)
Mezi vyvážející výrobce zařazené do vzorku patřily společnost Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Crown“), Gushen Biological Technology Group Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Gushen“), a Sinoglory Health Food Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Sinoglory“). V rané fázi šetření se uvažovalo o tom, že skupina Gushen a skupina Sinoglory by mohly být považovány za vývozce ve spojení. V návaznosti na vysvětlení, jež poskytli dotčení vývozci, však bylo nakonec rozhodnuto, že skupina Gushen a skupina Sinoglory budou pro účely tohoto šetření považovány za samostatné subjekty.
2. ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(43)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(44)
O zacházení jako v tržním hospodářství žádala skupina Crown i skupina Sinoglory.
(45)
U skupiny Crown i u skupiny Sinoglory si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(46)
Šetřením se zjistilo, že obě skupiny nesplňují požadavky kritérií stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro to, aby jim mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Společnosti z obou skupin nesplnily zejména kritéria 1, 2, a 3.
(48)
V případě jedné skupiny jeden výrobce ze skupiny nesplnil kritérium 1 z důvodu existence povinnosti prodávat všechny své výrobky na mezinárodním trhu. I když společnost tvrdila, že toto ustanovení není závazné, společnost ve skutečnosti nikdy neprodávala na domácím trhu (s výjimkou menšího prodeje v roce 2007). Pokud jde o kritérium 2, u obou výrobců ve skupině bylo zjištěno několik účetních problémů. Jedna ze společností ve skupině kromě toho nepředložila žádný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna ze společností ve skupině dále pronajímala část svých pozemků bez jakéhokoliv záznamu o příjmech z pronájmu ve svých účtech, neboť k těmto platbám nebyly vydány žádné faktury nebo doklady o zaplacení. Když se přestěhovala do nového výrobního závodu a část jejího zařízení přestala být užívána, nebyl uskutečněn žádný test na snížení hodnoty. A když jedna ze společností ve skupině koupila nový pozemek, obdržela vládní transfer, který se měl použít jako odškodnění pro obyvatele, kteří se museli odstěhovat. Tato platba však nebyla použita k uvedenému účelu, nýbrž ke snížení nákladů spojených s právem k užívání pozemku. Pokud jde o kritérium 3, dva výrobci ve skupině získávali výměnou suroviny od společného dodavatele bez řádné dokumentace nebo záznamů na základě velmi neformálních ujednání bez jakékoli úpravy pro rozdíly v cenách nebo poplatcích: to představuje formu barterového obchodu. Kromě toho jeden výrobce mohl využívat pozemek patřící jeho většinovému akcionáři bez jakékoli platby několik let. Podle této společnosti to bylo možné, protože související práva k užívání pozemku získala mateřská společnost za velmi nízkou cenu v rámci své privatizace.
(49)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina znovu zopakovala dřívější tvrzení, podle kterého jeden ze dvou výrobců by neměl být právně považován ve spojení se zbytkem skupiny. Nicméně pokud jde o toto tvrzení, zjistilo se, že tito dva výrobci uskutečňovali koordinovanou obchodní a průmyslovou strategii společně se zbývající částí skupiny, včetně praktik barterového obchodu, jak bylo uvedeno výše ve 48. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(50)
Skupina rovněž tvrdila, že omezení prodeje pro jednoho z jejích výrobců bylo zmíněno pouze v jejích stanovách a nikoli v obchodní licenci nebo osvědčení o schválení. Podle společnosti proto omezení nebylo závazné. Dále se objevilo tvrzení, že společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla výrobní nebo obchodní společností, ale spíše platebním zprostředkovatelem, a že skupina vyvinula maximální úsilí, aby poskytla všechny dostupné informace.
(51)
Jak bylo však uvedeno výše, dotyčný výrobce jasně splňoval kritéria omezení prodeje. Navíc stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají ke schválení orgánům při založení společnosti, a proto je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Pokud jde o společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, zjistilo se, že tato společnost byla skutečně v určitých aspektech zapojena do prodeje dotčeného výrobku na vývoz, a proto měla předložit formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Obě tvrzení proto byla odmítnuta.
(52)
V případě druhé skupiny se na jednoho z vyvážejících výrobců rovněž vztahovalo omezení prodeje, přičemž 70 % jeho výroby mělo být určeno na vývoz, a proto nebylo splněno kritérium 1. Pokud jde o kritérium 2, byla zjištěna řada problémů týkajících se odpisů aktiv a změn v účetních pravidlech. Pokud jde o kritérium 3, hodnota dvou pozemků v účetnictví jedné ze společností se výrazně liší a má se za to, že nákupem pozemku za cenu zjevně nižší, než je jeho tržní hodnota, společnost obdržela skrytou dotaci. Navíc jiná společnost ve skupině měla prospěch z bezplatného pronájmu pozemku na jeden rok a nabyla práva k užívání pozemku za cenu nižší, než je tržní hodnota. Kromě toho nebyla v poznámkách k účetní závěrce uvedena řada záruk uvnitř skupiny, což je v rozporu se standardem IAS 24.
(53)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina tvrdila, že prodej uskutečňovaný těmito dvěma výrobci de facto nepodléhal žádným omezením prodeje. Podle společností byla skutečnost, že příslušný objem jejich vývozu byl v souladu s omezeními v jejich stanovách, pouze důsledkem rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu se sójovými bílkovinami. Zdůrazňovaly, že tato omezující ustanovení byla odstraněna z těchto textů krátce po uplynutí období šetření. Kromě toho, pokud jde o kritérium 2, skupina tvrdila, že nehledě na drobnější účetní chyby plně splňovala čínské obecně uznávané účetní zásady, jež je povinna uplatňovat spíše než mezinárodní účetní standard (IAS). Pokud jde o práva k užívání pozemku, skupina tvrdila, že rozdíly v hodnotě dvou pozemků byly způsobeny náklady na vyrovnání jednoho ze dvou pozemků. Rovněž bylo zdůrazněno, že bezplatný pronájem jiného pozemku byl zapříčiněn některými administrativními průtahy před tím, než bylo možné skutečně nabýt práv k užívání pozemku, a že v každém případě hodnota osvobození byla v porovnání s provozními výnosy společnosti nevýznamná.
(54)
Pokud jde o kritérium 1, stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají příslušným orgánům a schvalují při založení společnosti. Má se za to, že příčinou skutečnosti, že společnost splňovala omezení prodeje, je požadavek se touto povinností řídit, a je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že odstranění omezení ze stanov proběhlo po skončení období šetření, a pro toto šetření je tudíž irelevantní. Pokud jde o kritérium 2, bylo zřejmé, že přesnost a spolehlivost záznamů nelze potvrdit. Účetní záznamy společnosti by kromě toho měly být podrobeny auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy, což nebylo možné během inspekce potvrdit. Pokud jde o kritérium 3, v průběhu inspekce na místě nemohly být předloženy žádné důkazy, které by podložily náklady na vyrovnání dotyčného pozemku. Nezávisle na podaných vysvětleních zůstává skutečností, že jedna ze společností měla v průběhu určitého období v bezplatném nájmu své pozemky, a proto měla prospěch z dotace. Připomínky tudíž nebyly takové povahy, aby změnily zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tato zjištění se potvrzují.
3. INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(56)
O individuální zacházení žádala pouze skupina Gushen. Tato žádost byla prošetřena a nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnost nesplňovala výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že skupině Gushen lze přiznat individuální zacházení.
(57)
Bylo rovněž vypracováno hodnocení pro skupiny Crown a Sinoglory, jelikož těmto společnostem nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. V obou případech nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnosti nesplňovaly výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že oběma skupinám společností lze přiznat individuální zacházení.
(58)
Po poskytnutí konečných informací žadatel vyjádřil nesouhlas s přiznáním individuálního zacházení skupinám vývozců zařazeným do vzorku. Avšak vzhledem k neuložení opatření nebylo nutné další zkoumání.
4. BĚŽNÁ HODNOTA
(59)
Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění, zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno oběma skupinám zařazeným do vzorku, které o ně požádaly. Třetí skupina zařazená do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nežádala. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení běžná hodnota pro všechny skupiny stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
a) Srovnatelná země
(60)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise svůj úmysl použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(61)
Byla předložena řada připomínek a jako alternativa byly navrženy další země, konkrétně Brazílie a Izrael. Hlavní argument proti USA jako srovnatelné zemi byla skutečnost, že v USA by se dotčený výrobek mohl vyrábět z geneticky modifikovaných sójových bobů, zatímco v ČLR by tomu tak nebylo. Použití geneticky modifikovaných sójových bobů by potenciálně mohlo vést k tomu, že by výrobek používali různí uživatelé a/nebo odvětví zpracovatelského průmyslu. Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl, že dceřiná společnost žadatele v USA by měla dominantní postavení na trhu USA, což by vedlo k nadsazení prodejních cen na domácím trhu.
(62)
S ohledem na tyto připomínky se Komise snažila navázat spolupráci se všemi známými výrobci dotčeného výrobku v Brazílii, Izraeli a USA, přičemž jim položila řadu klíčových otázek týkajících se jejich výroby, prodeje a místních trhů a požádala je, zda by v případě, že by jejich země byla vybrána jako srovnatelná země, byli ochotni poskytnout podrobnější informace o svých nákladech a cenách. Odpověděli pouze jeden výrobce v USA a dva brazilští výrobci, kteří poskytli požadované informace a nabídli další spolupráci. Později předložil úplnou odpověď na dotazník rovněž jeden izraelský výrobce. Komise se rovněž snažila získat informace o výše uvedených a dalších potenciálních trzích jinými prostředky.
(63)
Takto získané informace byly pečlivě analyzovány. Bylo potvrzeno, že výrobky z USA se na rozdíl od dotčeného výrobku z ČLR, Brazílie, nebo Izraele vyrábějí převážně z geneticky modifikovaných sójových bobů. Nemohly však být vyvozeny žádné závěry, pokud jde o vliv tohoto rozdílu v hlavních surovinách na vlastnosti výrobku a jeho použití, na náklady nebo cenu. Kromě toho, ačkoli se na brazilském trhu uplatňovalo 14 % dovozní clo, byl v Brazílii zaznamenán významný objem dovozu dotčeného výrobku, který konkuroval místně vyráběnému výrobku. Ve skutečnosti na dva brazilské výrobce, kteří nabídli spolupráci, připadaly zhruba tři čtvrtiny spotřeby v Brazílii, zatímco se zdálo, že trh USA zřetelně ovládají dva velmi velcí domácí výrobci, z nichž pouze jeden nabídl spolupráci. Proto se zdálo, že i přes větší celkovou velikost trhu USA byly v Brazílii silnější podmínky hospodářské soutěže se dvěma velkými domácími výrobci a významným dovozem. Kromě toho se celkově zdálo, že objem domácího prodeje spolupracujících brazilských výrobců dosahuje řádově stejného rozsahu jako objem prodeje do EU od čínských výrobců zařazených do vzorku a srovnatelné škály výrobků. Zjistilo se též, že brazilský domácí trh je značně větší než izraelský.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností byla Brazílie vybrána jako srovnatelná země. Tento výběr se potvrzuje.
b) Určení běžné hodnoty
(65)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi. V případě, že jednotlivé typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země nebyly prodány v běžném obchodním styku, nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(66)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
5. VÝVOZNÍ CENA
(67)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v ČLR. Vývozní cena tedy byla ve všech případech stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
(68)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
6. SROVNÁNÍ
(69)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy o slevy z cen, náklady na dopravu, pojištění, nakládku, manipulační a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěrové náklady a nepřímé daně byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
7. DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(70)
Konečná dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Pro každou ze tří spolupracujících skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty ve srovnatelné zemi s váženým průměrem vývozní ceny.
(72)
Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako průměr tří skupin společností zařazených do vzorku.
(73)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření (s tím, že spolupracující společnosti představovaly téměř 90 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření) bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u skupin společností zařazených do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Skupina Crown
59,4 %
Skupina Gushen
55,8 %
Skupina Sinoglory
67,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
61,3 %
Ostatní společnosti
67,0 %
D. ÚJMA
1. ÚVODNÍ POZNÁMKY
(75)
Po revizi definice výrobku (vyloučení koncentrátů určených pro krmiva) se jedna společnost - ADM, se sídlem v Nizozemsku, jejíž výroba je omezena na koncentráty určené pro krmiva - již nepovažuje za součást výrobního odvětví Unie. V důsledku toho během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii pouze žadatel (společnost Solae). Společnost Solae má v současné době dva výrobní provozy v EU - jeden v Belgii, kde se vyrábí izolované sójové bílkoviny (izoláty), a druhý v Dánsku, kde se vyrábí sójové bílkovinné koncentráty (základní sójové bílkovinné koncentráty a dále zpracovávané koncentráty s vyšší hodnotou, pro které základní sójové bílkovinné koncentráty slouží jako meziprodukt). Další výrobní provoz společnosti Solae nacházející se ve Francii ve městě Boudreaux, který se zabýval výrobou a uváděním na trh pouze jednoduchých koncentrátů určených pro krmiva, byl uzavřen začátkem roku 2009.
(76)
Pokud jde o výrobu v EU, z šetření vyplynulo, že výrobní proces společnosti Solae je založen výhradně na dohodě o poplatcích za zpracování, kterou společnost uzavřela se svou švýcarskou mateřskou společností Solae Europe. Podle této dohody zpracovávají společnosti Solae Belgium a Solae Denmark suroviny poskytnuté společností Solae Europe za poplatek. Po celou dobu procesu společnost Solae Europe zůstává jediným vlastníkem surovin, meziproduktů a konečných výrobků.
(77)
Vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává mateřská společnost, jsou ujednání o poplatcích za zpracování po právní stránce odlišná od jiných možných ujednání o výrobě. Ve stávajícím případě však přidaná hodnota vytvořená uvedenými společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty také odráží technologické a kapitálové investice založené v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(78)
Je rovněž třeba poznamenat, že operace zpracování za poplatek v EU představují „poslední podstatné zpracování“ a jako takové dodávají výrobkům původ v EU.
(79)
V důsledku výše uvedených skutečností se proto dospělo k závěru, že hospodářská činnost, jako je činnost uskutečňovaná společností Solae Belgium a Solae Denmark v EU, by mohla být potenciálně ohrožena dumpingovými praktikami, a mohla by si tak zasluhovat ochranu bez ohledu na právní povahu této činnosti (ujednání o poplatcích za zpracování nebo jiné ujednání o výrobě). S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(80)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jeden vývozce uvedl, že společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, nejsou způsobilé jako výrobci v Unii a nemají žádný vliv na antidumpingová šetření. Vývozce tvrdil, že vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává společnost Solae Europe registrovaná ve Švýcarsku (tj. mimo EU), nelze společnosti Solae Belgium a Solae Denmark považovat za výrobce v Unii, kteří by si mohli zasluhovat ochranu před dumpingovými praktikami.
(81)
Vývozce poukázal na skutečnost, že v předchozích případech, například v případě, jenž se týkal dovozu plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR (7), se orgány rozhodly vyloučit dvě čínské společnosti ze vzorku vyvážejících výrobců, neboť tyto společnosti samy nevyráběly velké množství deklarovaných vyvážených výrobků, ale ve skutečnosti je pouze zpracovávaly pro jiné vyvážející výrobce.
(82)
Je třeba poznamenat, že situace, o kterou se vývozce opírá, není srovnatelná se situací v daném případě. Za prvé, čínské společnosti ve výše uvedeném případě týkajícím se plastových pytlů a sáčků měly vlastní výrobu (bez ujednání o poplatcích za zpracování) (avšak prodej vlastních výrobků vyráběných společnostmi byl příliš malý na to, aby společnosti byly zahrnuty do vzorku), zatímco za současné situace společnosti Solae Belgium a Solae Denmark fungují výhradně na základě ujednání o poplatcích.
(83)
Kromě toho zatímco společnosti Solae Belgium a Solae Denmark jsou plně vlastněné společností Solae Europe, šetření týkající se čínských společností vyloučených ze vzorku nezjistila žádný vlastnický vztah s jinými vyvážejícími výrobci, pro které tyto společnosti zpracovávaly výrobky.
(84)
Vývozce se ve svém tvrzení rovněž odvolává na jiné minulé šetření, konkrétně na šetření, jež se týká dovozu glycinu pocházejícího z ČLR (8), ve kterém Komise považovala některé čínské společnosti za obchodníky spíš než za výrobce, jelikož činnost, kterou tyto společnosti vyvíjely, nebylo možné posuzovat jako výrobu.
(85)
V této souvislosti je třeba uvést, že případ týkající se glycinu ani nepodporuje argument vývozce, protože v uvedeném případě vyvážející čínské společnosti jednoduše uskutečňovaly některé zušlechťovací operace, kterými se neměnilo chemické složení nebo fyzikální vlastnosti posuzovaného výrobku. To je zcela odlišná situace, jež se liší od daného případu, kdy se operacemi prováděnými společnostmi v EU přeměňují sójové boby nebo sójové vločky v sójové bílkoviny, přičemž nejen že se mění chemické složení nebo fyzikální vlastnosti suroviny, ale rovněž se přidává značná hodnota konečnému výrobku.
(86)
Vývozce také tvrdil, že ve středu rozhodovacího procesu pro celou výrobu založenou na ujednání o poplatcích za zpracování v Unii je výhradně společnost mimo EU a že celý osud společností, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, závisí zcela a výlučně na jejich švýcarské mateřské společnosti. Vývozce dále uvedl, že v jiném případě, jenž se týkal dovozu vinylacetátu pocházejícího z USA (9), Komise vyloučila výrobce v EU z definice výrobního odvětví Unie kvůli jeho vztahu se společností v cílené zemi.
(87)
Jiná strana rovněž uvedla, že při analýze otázky ujednání o poplatcích za zpracování a jeho kvalifikace jako výroby by měly být analyzovány otázky, jako je umístění ústředí, střed zájmu a závazek pro trh EU podobným způsobem, jako je analýza společností ve spojení při vymezování výrobního odvětví Unie.
(88)
Solae jako skupina má totiž strukturální vazby se svou švýcarskou mateřskou společností a další podnikové vazby se společnostmi v USA. Není novinkou v antidumpingovém řízení, že společnosti se silnou přítomností v EU mají takové strukturální, kapitálové a podnikové vazby mimo EU. Tyto strukturální a podnikové vazby mimo EU však nemohou zpochybnit závěr, že žadatelé splňují podmínky jako výrobci v EU.
(89)
Je třeba poznamenat, že tyto argumenty by měly význam pro účely čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení a definici výrobního odvětví Unie pouze v případě, že Solae Europe by byla společností v cílené zemi, tj. v tomto případě ČLR. Je zřejmé, že tomu tak není, a proto argument vývozce je irelevantní.
(90)
Kromě toho je třeba zopakovat, že vlastnictví surovin a/nebo hotového výrobku není rozhodujícím kritériem pro vymezení výrobce v Unii. Zatímco ujednání o poplatcích se právně liší od jiných ujednání o výrobě, výrobní společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, mohou být považovány za výrobce v Unii.
(91)
Tento přístup je v souladu s předchozí praxí orgánů, jako například v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu furfurylalkoholu pocházejícího z ČLR (10).
(92)
Připomíná se, že ve stávajícím případě přidaná hodnota vytvořená společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty odráží technologické a kapitálové investice umístěné v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(93)
Společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se tedy považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
(94)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem.
(95)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jeden výrobce, jsou níže uvedené údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. SPOTŘEBA V UNII
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie v rámci ujednání o poplatcích za zpracování určených pro trh Unie, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu a odhadů žadatele.
(97)
Kódy KN týkající se určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin zahrnují širší škálu výrobků, a nikoli pouze výrobek, který je předmětem šetření. Na základě rozsáhlého výzkumu a znalostí o trhu žadatel předložil odhady hodnoty a objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie. Tyto odhady byly v průběhu šetření přezkoumány a jsou považovány za spolehlivé. Útvary Komise neobdržely žádné připomínky s alternativním návrhem, který by mohl zpochybnit použití těchto odhadů pro účely tohoto šetření.
(98)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není dále odůvodněná. Dotčená strana kritizovala přístup Komise, aniž by však navrhla vhodnější nebo spolehlivější alternativu. Kritika se týkala zejména skutečnosti, že se daná strana neměla možnost vyjádřit. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení.
(99)
Je třeba připomenout, že útvary Komise zkontrolovaly údaje poskytnuté v podnětu a nezjistily nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(100)
Během posuzovaného období poptávka na trhu Unie poklesla o 8 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstala spotřeba Unie stálá, v roce 2009 se snížila o 8 % a v období šetření zůstala stálá.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
92
92
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
3. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ
a) Objem
(101)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o 15 % a v období šetření dosáhl 20 117 tun. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstal dovoz z ČLR stálý před tím, než v roce 2009 vzrostl o 26 procentních bodů, kdy dosáhl svého maxima. Je třeba poznamenat, že dovoz z ČLR se v období šetření snížil přibližně o 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z dotčené země (v tunách)
17 495
17 557
22 017
20 117
Index (2007 = 100)
100
100
126
115
Podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu - v podobě indexů
100
100
136
125
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
b) Podíl dotčeného dovozu na trhu
(102)
Index, který odráží vývoj podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu, se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Zůstal stálý mezi lety 2007 a 2008, avšak v roce 2009 se zvýšil o 36 %. V období šetření se snížil o 11 procentních bodů.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(103)
Průměrná dovozní cena se za posuzované období zvýšila celkem o 37 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 původně vzrostla o 48 %, pak se v roce 2009 snížila o 11 procentních bodů a na této úrovni zůstala v období šetření. Průměrná cena dovozu z ČLR v období šetření činila 1 569 EUR za tunu.
Tabulka 3
2007
2008
2009
Období šetření
Cena CIF dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 149
1 704
1 570
1 569
Index (2007 = 100)
100
148
137
137
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
ii) Cenové podbízení
(104)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobce v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, jež byly upraveny zejména o úvěrové náklady, dodací náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu, s odpovídajícími váženými průměry cen CIF spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, které byly upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(105)
Ze srovnání vyplynulo, že v období šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 12 %.
Společnost
Cenové podbízení
Skupina Crown
11,1 %
Skupina Gushen
9,6 %
Skupina Sinoglory
15,0 %
(106)
Jedna strana uvedla, že úroveň cenového podbízení byla samozřejmě vypočtena pouze pro období šetření a že předchozí úrovně cenového podbízení nejsou známy. Strana však tvrdila, že vzhledem k tomu, že mezi rokem 2007 a obdobím šetření ceny čínského dovozu vzrostly podstatně více než ceny výrobního odvětví Unie, je možné usuzovat, že cenové podbízení se snižuje.
(107)
Uznává se, že zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se čínské dovozní ceny zvýšily o 37 %, ceny výrobního odvětví Unie se zvýšily pouze o 15 % (viz níže 119. bod odůvodnění). Proto je zřejmé, že s ohledem na průměrné ceny se rozdíly mezi čínskými cenami a cenami v EU mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily.
4. SITUACE VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ UNIE
(108)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(109)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na základě informací získaných z řádně ověřených úplných odpovědí žadatele na dotazník.
a) Výroba
(110)
Výroba Unie se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížila o 14 %. Konkrétně klesla o 8 % v roce 2008 a o dalších 15 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy výroba vzrostla o 9 procentních bodů.
Tabulka 4
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(111)
Výrobní kapacita výrobce v Unii zůstala v posuzovaném období stálá.
Tabulka 5
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Index využití kapacity
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(112)
Index, který odráží vývoj využití kapacity, v posuzovaném období klesl o 14 %. Mezi lety 2007 a 2008 se snížil o 8 % a v roce 2009 o dalších 15 procentních bodů. V období šetření se pak zvýšil o 9 procentních bodů. Trend míry využití vzhledem k tomu, že výrobní kapacita zůstala stálá, odráží vývoj výroby v posuzovaném období.
(113)
Je třeba poznamenat, že navzdory celkovému poklesu zůstalo využití kapacity poměrně vysoké a v období šetření bylo vyšší než 80 %.
c) Objem prodeje
(114)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU poklesl v průběhu posuzovaného období o 8 %. Prodej klesl o 9 % mezi lety 2007 a 2008 a o dalších 5 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy prodej vzrostl přibližně o 6 procentních bodů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
Období šetření
Prodej EU (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
86
92
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(115)
Celkově si během posuzovaného období výrobní odvětví Unie zachovalo podíl na trhu. Konkrétně se index snížil mezi lety 2007 a 2008 o 9 %, ale již v roce 2009 se znovu zvýšil o 1 procentní bod a v období šetření vzrostl o dalších 7 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
92
99
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele založené na údajích Eurostatu
e) Růst
(116)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 8 %, se objem prodeje snížil také o 8 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý.
f) Zaměstnanost
(117)
Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi rokem 2007 a 2008 se mírně zvýšila před prudkým 10 % poklesem v roce 2009. V období šetření však zaměstnanost opět vzrostla o 2 procentní body.
Tabulka 8
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost (osoby)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
101
91
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(118)
Produktivita, měřená jako objem výroby (v tunách) na jednoho zaměstnance za rok, poklesla v posuzovaném období o 7 %. Tento pokles odráží skutečnost, že výroba se snížila rychleji než zaměstnanost. Je však třeba poznamenat, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření se produktivita zvýšila o 8 procentních bodů, což odráží ještě rychlejší zvýšení výroby než zvýšení zaměstnanosti.
Tabulka 9
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
85
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(119)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období vzrostly přibližně o 15 %. Průměrná cena se v letech 2008 a 2009 zvýšila (o 8 % a 10 % v uvedeném pořadí) před tím, než v období šetření mírně poklesla o 3 procentní body. Ceny dotčeného výrobku obecně do značné míry závisí na nákladech na hlavní suroviny (tj. sójové boby nebo sójové vločky) a energii. Společně tvoří převážnou část výrobních nákladů. Je třeba poznamenat, že trh se sójovými boby je nestabilní a vyznačuje se významnými ročními nebo dokonce měsíčními výkyvy.
(120)
Vzhledem k významným rozdílům v prodejních cenách mezi různými typy výrobku, který je předmětem šetření, by se mělo na vývoj průměrných prodejních cen pohlížet opatrně, jelikož jakákoli změna průměrné ceny je značně ovlivněna jakoukoli změnou ve skladbě sortimentu.
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
108
118
115
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Velikost dumpingového rozpětí
(121)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
j) Stav zásob
(122)
Úroveň konečných zásob zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkově stálá. Je třeba uvést, že zásoby představují poměrně malou část roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 11
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
90
110
99
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Mzdy
(123)
Roční mzdové náklady vzrostly mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi lety 2007 a 2008 se zvýšily o 5 %, v roce 2009 klesly o 2 procentní body a poté se v období šetření zvýšily o 4 procentní body.
Tabulka 12
2007
2008
2009
Období šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
105
103
107
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(124)
V průběhu posuzovaného období ziskovost prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako podíl čistého prodeje, značně kolísala. Zatímco v letech 2007 a 2009 výrobní odvětví Unie dosahovalo zisku, v roce 2008 a v období šetření utrpělo ztráty. Výkyvy ve výnosnosti mohou být odrazem výkyvů na trhu se sójovými boby.
Tabulka 13
2007
2008
2009
Období šetření
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(125)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti.
m) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(126)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období značně kolísal. V roce 2007 začal kladnými hodnotami, v roce 2008 poklesl na negativní hodnotu, avšak v roce 2009 dosáhl opět kladné hodnoty, přičemž v období šetření poklesl znovu na negativní číslo. Celkově peněžní tok v zásadě sledoval uvedenou tendenci ziskovosti.
(127)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že je tvořeno větší skupinou.
Tabulka 14
2007
2008
2009
Období šetření
Peněžní tok (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Zdroj:
odpovědi na dotazník
n) Investice
(128)
Roční investice do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi lety 2007 a 2008 o 4 % a v roce 2009 se zvýšily o dalších 29 procentních bodů. V období šetření mírně poklesly o 5 procentních bodů. Celkově investice v posuzovaném období vzrostly o 28 %.
Tabulka 15
2007
2008
2009
Období šetření
Čisté investice (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
104
133
128
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(129)
Z analýzy údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období celkově snížilo svou výrobu, využití kapacity, prodej, zaměstnanost a produktivitu. Rovněž vzrostly mzdové náklady.
(130)
Tento negativní obraz je současně zmírněn skutečností, že většina těchto ukazatelů zaznamenala pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření (2010). Zejména mezi roky 2009 a 2010 (období šetření) vzrostla výroba a využití kapacity o 9 procentních bodů; prodej v EU a podíl na trhu vzrostly o 6 a 7 procentních bodů (v uvedeném pořadí); zaměstnanost vzrostla o 2 procentní body, zatímco produktivita vzrostla až o 8 procentních bodů.
(131)
Rovněž podíl výrobního odvětví Unie na trhu celkově zůstal v posuzovaném období stálý. Zatímco v roce 2008 poklesl, již v roce 2009 se zvýšil. V roce 2010 dosáhl úrovně velmi podobné stavu z roku 2007.
(132)
Ziskovost, jakož i návratnost investic a peněžní tok (které úzce souvisejí se ziskovostí) podávají smíšený pohled na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Zatímco celkově (mezi rokem 2007 a obdobím šetření) vykazovaly pokles, rovněž významně kolísaly a poukazovaly na nestálou povahu trhu.
(133)
Čisté investice se jednoznačně zvýšily mezi lety 2007 a 2009 (o 33 %) a zaznamenaly pouze malý pokles (o 5 procentních bodů) v roce 2010 (období šetření).
(134)
Rovněž skutečná úroveň ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření je poměrně nízká.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo určitou újmu. Avšak vzhledem k poměrně nevýznamné úrovni skutečných ztrát způsobených výrobnímu odvětví Unie v období šetření a ke známkám oživení na konci posuzovaného období se dospělo k závěru, že újmu nelze charakterizovat jako podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(136)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že újma by se v tomto případě měla považovat za podstatnou, protože v některých jiných případech vyznačujících se údajně podobnými okolnostmi (tj. s pozitivními tendencemi pozorovanými na konci posuzovaného období) (11) zjištění byla odlišná. Žadatel rovněž tvrdil, že přihlížení k pozdější části posuzovaného období a vyvozování závěrů ze známek oživení v tomto období není slučitelné s právem WTO (12).
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ musí být posuzován individuálně. V tomto konkrétním případě šetření nejen zjistilo jasné známky oživení výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období, ale také že rozsah negativních tendencí byl poměrně omezený. Například podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý a celkově relativně vysoký, využití kapacity sice mírně pokleslo, avšak zůstalo na úrovni vyšší než 80 % a investice se zvýšily. Oproti tomu v případě týkajícím se kyseliny šťavelové (13) došlo například ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 9 % v období šetření v porovnání s prvním rokem období šetření újmy (14). V případě týkajícím se kyseliny citronové (15) došlo k podobné ztrátě podílu na trhu a k poklesu investic (16).
(138)
S ohledem na závazky v rámci WTO citovaná zpráva skupiny odborníků odkazuje na zcela odlišnou situaci, kdy orgán provádějící šetření analyzoval pouze dílčí údaje za pouhých 6 měsíců každého ze tří po sobě následujících let a svá zjištění zakládal na této neúplné analýze. Situace se v daném případě zjevně liší, jelikož analýza újmy zahrnuje údaje za celý rok za čtyři po sobě následující roky a dále je kladen určitý důraz na skutečnost, že před koncem uvedeného čtyřletého období došlo ve srovnání s rokem před obdobím šetření k pozitivnímu vývoji u mnoha z analyzovaných tendencí.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se s konečnou platností dospělo k závěru, že žádnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie nelze považovat za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. ÚVOD
(140)
Aniž by bylo dotčeno určení s ohledem na neexistenci podstatné újmy, a na základě hypotézy, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by mohla být charakterizována jako podstatná, Komise přezkoumala potenciální příčinnou souvislost.
(141)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie nějakou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. ÚČINKY DUMPINGOVÉHO DOVOZU
(142)
Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2007 a obdobím šetření zvýšil celkově o 15 % a jeho odpovídající podíl na trhu se zvýšil o 25 %. Tento vývoj se obecně časově shodoval se zhoršenou hospodářskou situací výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet si svůj podíl na trhu, čínský dovoz zaznamenal nárůst o více než 5 procentních bodů.
(143)
Na tomto základě by se na první pohled mohlo zdát, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(144)
Z podrobnější analýzy účinků dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie však zjevně nevyplývá jednoznačný vzájemný vztah. Zatímco například dovoz z ČLR se v letech 2007 a 2008 (101. bod odůvodnění) jen nepatrně zvýšil a dovozní cena CIF vzrostla o 48 % (103. bod odůvodnění), výrobní odvětví Unie přesto v roce 2008 utrpělo značné ztráty a přišlo o určitý podíl na trhu. Naopak zatímco v období let 2008 a 2009 se čínský dovoz zvýšil o 26 % a dovozní cena CIF se snížila o 11 procentních bodů, výrobní odvětví Unie si udrželo svůj podíl na trhu a zotavilo se ze ztrát z roku 2008. Také mezi rokem 2009 a obdobím šetření, zatímco dovoz z ČLR se udržel na trhu Unie, situace výrobního odvětví Unie se jednoznačně zlepšila, jak je uvedeno výše v analýze újmy.
(145)
Tato neexistence vzájemného vztahu mezi dovozem z ČLR a tendencemi ukazatelů újmy výrazně naznačuje, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěly jiné činitele, které ji možná i způsobily. Tato otázka bude dále zkoumána níže.
3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
(146)
Jinými činiteli, které byly přezkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou: i) pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009, a ii) výkyvy na trhu se sójovými boby.
i) Pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009
(147)
Srovnáme-li rok 2007 s rokem 2010 (období šetření), lze v posuzovaném období pozorovat pokles spotřeby v Unii, a to o 8 %. Mnohé činitele způsobující újmu se vyvíjely převážně v souladu s tímto činitelem. Srovnáme-li například výše uvedená dvě období, objem prodeje výrobního odvětví EU rovněž klesl o 8 %. K dalším příkladům patří zaměstnanost - v roce 2010 o 7 % nižší než v roce 2007 - a produktivita - v roce 2010 rovněž o 7 % nižší než v roce 2007. Proto je jasné, že pokles poptávky, a to bez ohledu na to, jaká je jeho příčina, byl hlavním činitelem ve vývoji stavu výrobního odvětví Unie.
(148)
Ačkoliv příčina poklesu poptávky není přímo relevantní pro analýzu příčinných souvislostí, je dost pravděpodobné, že byla přinejmenším částečně způsobena finanční a hospodářskou krizí. V této souvislosti je třeba poznamenat, že poptávka klesla zejména mezi lety 2008 a 2009. Vzhledem k této časové shodě byl pokles o 8 procentních bodů mezi lety 2008 a 2009 se vší pravděpodobností spojen s hospodářskou krizí. Proto by bylo možné tvrdit, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna hospodářskou krizí a výsledným poklesem poptávky.
(149)
Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Solae Belgium uznává ve své výroční zprávě z roku 2009, že nižší výnosy z finančních aktiv v důsledku finanční krize měly negativní dopad na finanční situaci společnosti.
(150)
Je třeba rovněž připomenout, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zlepšila. Toto zlepšení se jasně shoduje s všeobecným hospodářským oživením.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že pokles poptávky, pravděpodobně částečně způsobený finanční a hospodářskou krizí, byl hlavní příčinou jakékoli újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(152)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že újmu nezpůsobily finanční a hospodářská krize, neposkytl však v tomto ohledu žádné přesvědčivé argumenty a pouze odkázal na řadu dalších případů (17), kdy zjištění byla odlišná.
(153)
V této souvislosti je třeba připomenout, že každý případ musí být posuzován individuálně. Skutečností v tomto konkrétním případě zůstává, že zatímco neexistuje jednoznačný vzájemný vztah mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Unie, pokles poptávky, jenž byl pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí, přispěl ke špatné situaci výrobního odvětví Unie. To bylo totiž aspoň do určité míry výslovně uznáno ve výroční zprávě společnosti Solae Belgium z roku 2009, jak je uvedeno výše.
(154)
Lze však zaznamenat významné rozdíly mezi případy, jež zmínil žadatel, a stávajícím případem. Řada těchto rozdílů je uvedena v následujících bodech odůvodnění.
(155)
V případě týkajícím se kyseliny šťavelové (18) se i přesto, že některé ukazatele skutečně poukazovaly na významný pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření, podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil, zatímco v stávajícím případě se zvýšil téměř na úroveň roku 2007 (19). Případ týkající se kyseliny šťavelové mimoto nevykazuje meziroční neexistenci vzájemného vztahu mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a tendencí ukazatelů újmy, což je charakteristické pro stávající případ. Vývoj ziskovosti se rovněž liší. V stávajícím případě zejména značně kolísá ziskovost. V stávajícím případě je dále velmi nestabilní trh.
(156)
V případě týkajícím se otevřených síťovin ze skleněných vláken (20) se podíl výrobního odvětví Unie na trhu každoročně snížil, a to celkem o 12 procentních bodů (21). Současně soustavně meziročně rostl podíl čínského dovozu na trhu, a to celkem o 12,4 procentních bodů (22). V stávajícím případě se podíl čínského dovozu na trhu zvyšoval až do roku 2009 a poté klesl mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Současně již v roce 2008 klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, přičemž poté se opět zvýšil téměř na úroveň roku 2007.
(157)
V případě týkajícím se skleněných vláken (23) soustavně rostl meziroční podíl dumpingového dovozu na trhu, a to celkem o 6,3 procentních bodů (24).
(158)
V případě týkajícím se keramických obkládaček (25) stabilně rostl podíl dumpingového dovozu na trhu (26). Kromě toho se značně lišil vývoj zásob. V případě týkajícím se keramických obkládaček zvýšení zásob vypovídalo o újmě (27). Mimoto šetření v případě týkajícím se keramických obkládaček ukázalo, že navzdory oživení ve stavebnictví ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend (28).
(159)
V případě týkajícím se mastných alkoholů (29) se vývoj ukazatelů újmy mezi rokem 2009 a obdobím šetření lišil od stávajícího případu (např. se snížila zaměstnanost) (30) a objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím šetření (31).
(160)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
ii) Výkyvy na trhu se sójovými boby
(161)
Výše bylo uvedeno, že ziskovost výrobního odvětví Unie značně kolísá a poukazuje na nestálou povahu trhu.
(162)
Tato nestálost je úzce spjata s výkyvy na trhu se surovinami. Promptní trh pro hlavní surovinu - sójové boby - se tradičně vyznačuje značnými měsíčními a ročními výkyvy (32), zatímco ceny konečného výrobku - dotčeného výrobku - inklinují spíše k stabilitě (jelikož jsou založeny na dlouhodobých smlouvách). Proto úroveň ziskovosti u výrobku, který je předmětem šetření, silně závisí na převládající situaci na trhu se sójovými boby.
(163)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2008 skutečně došlo ke značnému zvýšení cen sójových bobů, které mělo významný vliv na ziskovost a celkovou situaci výrobního odvětví Unie. Sám žadatel uznal, že zvýšení cen sójových bobů přispělo k jeho špatné situaci v roce 2008.
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že výkyvy na trhu se sójovými boby byly rovněž hlavní příčinou jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(165)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že výkyvy cen na trhu se sójovými boby nemohly narušit příčinnou souvislost a že se týkaly pouze ztrát v roce 2008. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné podložené důkazy.
(166)
Je třeba poznamenat, že značné zvýšení cen sójových bobů se shoduje se špatnými finančními výsledky výrobního odvětví Unie, a vzhledem k tomu, že vysoké ceny sójových bobů byly považovány za hlavní příčinu ztrát v roce 2008, neexistuje žádný zvláštní důvod, proč by se ke ztrátám v roce 2010, jež se shodují s dalším zvýšením cen sójových bobů, mělo přistupovat odlišně.
(167)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(168)
Jiné faktory, a to zejména pokles poptávky (pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí v letech 2008/2009) a nestálá povaha trhu s hlavní surovinou byly významnými příčinami jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(169)
Proto i za předpokladu, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť tyto jiné činitele narušují příčinnou souvislost, nelze vyvodit závěr, že jakákoli újma byla způsobena dumpingovým dovozem z ČLR.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
Vzhledem k tomu, že se zjistilo, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, kterou lze považovat za podstatnou, a že v každém případě jiné činitele narušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a touto újmou, zájem Unie není třeba zkoumat.
G. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(171)
Vzhledem k závěrům vyvozeným s ohledem na neexistenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a s ohledem na neexistenci příčinné souvislosti by řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(172)
Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Jejich připomínky byly vzaty v úvahu, avšak nijak nezměnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 27. června 2012.
KOMISJONI OTSUS,
27. juuni 2012,
millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus
(2012/343/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. ALGATAMINE
(1)
19. aprillil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille 7. märtsil 2011 esitas liidu tootja Solae Europe S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete kogutoodangust (3). Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toodete dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, HRV eksportivatele tootjatele ja HRV esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimalusel arvesse.
(6)
Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et kasutada võib väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates täpsustatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuar 2010 - 31. detsember 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Ka HRV ametiasutustega peeti eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu osas nõu.
2.1. EKSPORTIVATE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING
(7)
20 eksportivat tootjat esitas tähtaja jooksul valimi jaoks nõutud andmed ja pakkus koostööd. Kõnealuste eksportivate tootjate (rühmade) esitatud müügimahud ELi moodustasid uurimisperioodil vaatlusalusest impordist ligikaudu 90 %. Seetõttu leiti, et koostöö tase on kõrge.
(8)
Võttes arvesse koostööga nõustunud eksportivate tootjate (rühmade) suurt hulka, leiti, et eksportivate tootjate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.
(9)
Komisjon koostas vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulus kaks seotud äriühingute rühma, kes esindasid muu hulgas viit üksiktootjat ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil 40-50 % vaatlusaluse toote HRVst ELi suunduva ekspordi mahust. Kui oli selgunud, et tõenäoliselt tuleks kõnealust kaht rühma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise eesmärgil kohelda ühe üksusena (vt põhjendust 41), laiendati valimit kolmanda eksportivate tootjate rühma kaasamisega, misjärel moodustas valim 45-60 % Hiina impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 peeti esialgse valimi moodustamise ja valimi hilisema laiendamise asjus nõu asjaomaste isikute ja Hiina ametiasutustega. Kaks seotud eksportivat tootjat ei olnud valimi laiendamisega nõus, väites, et kui valimi laiendamine on vajalik, kvalifitseeruvad nad paremini valimisse võetavate eksportivate tootjate kolmandaks rühmaks. Tuleb rõhutada, et algmääruse artikli 17 lõike 1 sätete kohaselt koosnes uus kavandatav valim kolmest eksportivate tootjate rühmast, kelle vaatlusaluste toodete müügimaht ELi oli uurimisperioodil suurim. Lisaks oli nende kahe seotud tootja, kes oleksid endi väitel pidanud olema valitud kolmandaks rühmaks, vaatlusaluste toodete müügimaht ELi väga väike, moodustades vähem kui 10 % välja valitud kolmanda rühma samasuguse müügi mahust. Seetõttu kinnitati, et laiendatud valimi representatiivsuse tagamiseks olid pakutud kolm rühma parim valik. Muid vastuväiteid ei esitatud.
2.2. IMPORTIJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING
(10)
Koostöösoovi avaldanud liidu importijate rohkust arvestades otsustati pärast esitatud teabe läbivaatamist, et sõltumatute importijate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.
(11)
Seitse sõltumatut importijat, kelle import moodustas 20 % vaatlusaluste toodete koguimpordist liitu, nõustus enda valimisse võtmisega. Valimisse võeti kolm importijat, kelle import moodustas ligikaudu 17 % HRVst pärit koguimpordist ja peaaegu 90 % koostööd teinud importijate impordist. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati asjaomastel isikutel esitada valimi moodustamise kohta oma arvamus. Ühtki vastuväidet ei esitatud. Üks valitud importijatest lõpetas koostöö ega vastanud küsimustikule.
2.3. KÜSIMUSTIKU VASTUSED JA KONTROLLKÄIGUD
(12)
Et võimaldada valimisse kuuluvatel HRV eksportivate tootjate rühmadel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Kaks valimisse kuuluvat äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning kolmas rühm taotles algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt individuaalset kohtlemist.
(13)
Turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluse vormid saadeti ka nendele valimivälistele eksportivatele tootjatele või nende rühmadele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.
(14)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda individuaalset kontrollimist, kaebuse esitajale ja teisele teadaolevale liidu tootjale, valimisse võetud importijatele ning kõigile teadaolevatele kasutajatele.
(15)
Pärast võimalikes võrdlusriikides - Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides - tegutsevatelt tootjatelt teabe küsimist saadeti küsimustikud ka Brasiilias ja Iisraelis asuvatele koostööd pakkunud tootjatele, et määrata kindlaks normaalväärtus nende äriühingute jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada ei saanud (vt põhjendusi 60-64).
(16)
Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse võetud kolmelt HRV eksportivate tootjate rühmalt, ühelt Brasiilia tootjalt, ühelt Iisraeli tootjalt, ühelt liidu tootjalt (kelle üks tootmisüksus asus Belgias ja teine Taanis), (kolme seast) kahelt valimisse võetud importijalt ja neljalt kasutajalt ELis. Veel üks Brasiilia tootja esitas küsimustikule pooliku vastuse.
(17)
Lisaks saadi algmääruse artikli 17 lõike 3 kohased individuaalse kontrollimise taotlused ühelt valimiväliselt eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotleja A”) ja ühelt valimiväliste seotud eksportivate tootjate rühmalt (üheskoos „taotleja B”) (4). Pärast valimisse võetud isikute esitatud teabe ja koos korralikult täidetud küsimustikega esitatud taotluste analüüsimist leiti, et ainuüksi valimisse võetud uurimisaluste eksportivate tootjate (rühmade) hulk oli nii suur, et täiendavad individuaalsed kontrollimised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu anti taotlejatele teada, et nende individuaalse kontrollimise taotlused lükati tagasi.
(18)
Taotleja B vaidlustas individuaalse kontrollimise taotluse tagasilükkamise otsuse. Ta väitis, et taotluse tagasilükkamine on vastuolus algmääruse artikli 17 lõikega 3 ja dumpinguvastase lepingu artikliga 6.10, nagu WTO vaidluste lahendamise organ hiljuti kinnitusdetailide juhtumi puhul tõlgendas (5). Teiseks oleks keeldumine olnud vastuolus proportsionaalsuse aluspõhimõttega.
(19)
Mis puutub esimesse väitesse, siis on algmääruse artikli 17 lõike 3 ja dumpinguvastase lepingu artikli 6.10 järgi individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine selgesõnaliselt lubatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on nii suur, et vastupidine otsus oleks ebapraktiline. WTO vaidluste lahendamise organ selgitas kinnitusdetailide juhtumi puhul, et õigeaegselt esitatud individuaalse kontrollimise taotlused tuleks „reeglina” vastu võtta, välja arvatud siis, kui see on „põhjendamatult koormav” (6) - sel juhul kaasneksid individuaalse kontrollimise taotlejate küsimustike vastuste ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide vastuste kontrollimisega kohapealsed uurimised ühes äriühingus (taotleja A) ja kahes muus äriühingus (neis, mis moodustavad osa taotlejast B). Kohapealsete uurimiste käigus tuleks kontrollida vastavust artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele ning samuti kõnealuste üksuste teatatud struktuuri, kulusid (sealhulgas tootmiskulusid ja oste), müüki ja kasumlikkust. Arvestades valimi raames juba uuritud üksuste suurt hulka, oleks veel ühe taotleja lisamine tõepoolest põhjendamatult koormav ja takistaks väga suurel määral uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seetõttu on individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine seadusega põhjendatud ega riku proportsionaalsuse põhimõtet.
(20)
Pärast seda, kui taotlejat B teavitati tõsiasjast, et individuaalne kontrollimine oleks liiga koormav, tegi taotleja B ettepaneku oma turumajandusliku kohtlemise taotlus tühistada juhul, kui lepitakse kokku tema kontrollimises individuaalse kohtlemise eesmärgil. Kuna taotleja B oli enda sõnul teinud uurimisperioodil vaid ühe väikesemahulise eksporditehingu ning ta ei taotle enam turumajanduslikku kohtlemist, väitis ta, et komisjon ei pea HRVs dumpingu määramiseks kohapealset kontrollimist tegema ning piisaks sellest, kui kontrollitaks nimetatud üht eksporditehingut samaaegselt ELi kaebuse esitaja küsimustiku vastuse kontrollimisega. Sellele tuginedes väitis eksportija, et individuaalse kontrollimise võimaldamine ei ole koormav.
(21)
Kuid individuaalse kontrollimise võimaldamise puhul osutuks taotleja B kohapealne kontrollimine vajalikuks, sest ilma rühma mõlemat tootjat HRVs kohapeal kontrollimata ei oleks võimalik välistada, et neil toimus ELis uurimisperioodil ka muud müüki. Selline kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav, lähtudes kolme suure äriühingute rühma valimi suurusest. Seetõttu lükati taotlus tagasi.
(22)
Individuaalse kohtlemise taotluste tagasilükkamise otsus jäi kehtima. Eespool nimetatud põhjuste tõttu tehti lõplik otsus, et individuaalse kontrollimise taotlusi ei ole võimalik vastu võtta, sest see muudaks uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistaks selle õigeaegset lõpuleviimist.
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
HRV eksportivad tootjad:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Liaocheng, Qingdao;
b)
liidu tootja:
-
Solae Europe, kelle tootmisüksused asuvad:
-
Belgias Ieperis (Solae Belgium) ja
-
Taanis Aarhusis (Solae Denmark);
c)
võrdlusriigi tootjad:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo.
3. UURIMISPERIOOD
(24)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4. VAHEETAPIL TEHTUD JÄRELDUSED
(25)
Vaheetapil leiti, et ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks kohane eelkõige seetõttu, et põhjuslikku seost HRVst pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud märgatava kahju vahel tuleks rohkem analüüsida.
5. JÄRGNENUD MENETLUS
(26)
Pärast niisuguste oluliste tõsiasjade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati ajutisi meetmeid mitte kehtestada (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles väljendati seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud.
(27)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks põhjenduses 23 nimetatud kontrollimistele tehti täiendavad kontrollkäigud ühe koostööd tegeva importija ja sojavalkude kasutaja, äriühingu Kerry valdustes Bristolis, Ühendkuningriigis.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. VAATLUSALUNE TOODE
(28)
Vaatlusalune toode määratleti algatamisteates kui HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted, mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (1. jaanuarist 2012ex 2309 90 96) ja ex 3504 00 90 alla.
(29)
Eespool nimetatud tootevaliku raames saab eristada kaht peamist tooterühma: i) sojavalgukontsentraadid (edaspidi „kontsentraadid”, mis hõlmavad nii liht-/põhikontsentraate kui ka täiendavalt töödeldud kontsentraate), mille valgusisaldus on suurem kui 65 %, kuid väiksem kui 90 %; ning ii) isoleeritud sojavalgud (edaspidi „isolaadid”), mille valgusisaldus on 90 % või suurem.
(30)
Samuti tehti kindlaks, et lihtkontsentraat on madala lisandväärtusega põhitarbeaine, isolaate ja täiendavalt töödeldud kontsentraate tuleb aga oluliselt rohkem töödelda ning järelikult on tegemist kõrgema lisandväärtusega toodetega.
(31)
Eelnevalt kirjeldatud tootevalik hõlmab ka loomasöödaks ettenähtud (täiendavalt töötlemata) lihtkontsentraate. Vaatlusalusel perioodil tootis neid ELis üks kaebuse esitajale kuuluv tehas, mis asub Prantsusmaal, ja üks teine, Hollandis asuv äriühing (ADM).
(32)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis kaebuse esitaja, et toote määratlust tuleb muuta loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamise kaudu. Kaebuse esitaja oli esialgsetes järeldustes esitatud lähenemisviisi vastu ning väitis, et 2009. aastal (st vaatlusaluse perioodi keskel) suletud Prantsusmaa tehase andmete välistamine põhjustas muude andmete vastuolulisuse (arvestades endiselt ka ADMi andmeid). Seetõttu oli uurimisaluse toote ELi tootjate müüki ja turuosa kunstlikult suurendatud.
(33)
Kaebuse esitaja väitis, et suhteliselt stabiilset nõudlust arvestades võttis 2009. aastal suletud Solae Frenchi tehase tarned osaliselt üle nende ELis asuv konkurent ADM. Seetõttu viis Prantsuse tehase andmete kõrvalejätmine 2008. aasta andmete ja uurimisperioodi andmete eksitava võrdluseni, sest 2008. aastal oli ADMi loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide turuosa palju väiksem kui uurimisperioodil.
(34)
Täpsemalt esitas kaebuse esitaja teavet ühelt poolt loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide ning teisalt muude kontsentraatide ja isolaatide vaheliste tehniliste ja keemiliste erinevuste kohta. Samuti turustatakse neid tooterühmi eri kanalite kaudu. Lisaks kuuluvad loomasöödaks ettenähtud kontsentraadid teise CN-koodi alla kui muud (toiduks ettenähtud) kontsentraadid ja isolaadid.
(35)
Kaebuse esitaja märkuse laekumise järel ei olnud üks eksportija tootevaliku kitsendamise sooviga nõus. Kõnealune eksportija oli aga taotlusest valesti aru saanud ning arvanud, et välistada taheti kõik sojavalgukontsentraadid. Tegelikult osutatakse taotluses ainult loomasöödaks ettenähtud sojavalgu lihtkontsentraadile. Lisaks ei esitanud eksportija ühtegi faktidega põhjendatud arutluskäiku, miks peaks taotlus olema alusetu.
(36)
Samuti märgitakse, et uurimise käigus kogutud teabest lähtuvalt moodustab loomasöödaks ettenähtud sojavalgukontsentraadi import vähem kui 1 % Hiinast pärit uurimisaluse toote (nagu algselt määratletud) koguimpordist liitu.
(37)
Eelnevat arvestades ning eelkõige tulenevalt selgetest tehnilistest, keemilistest ja turuga seotud erinevustest peetakse sobivaks kitsendada toote määratlust loomasöödaks ette nähtud sojavalgukontsentraatide välistamise teel. Seega on vaatlusalune toode HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted (välja arvatud loomasöödaks kasutatavad tooted), mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ja ex 3504 00 90 alla.
(38)
Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt toiduainetetööstuses lihatoodetes ja lihaasendustoodetes. Muud kasutusviisid toiduainetetööstuses on näiteks salatikastmed, supid, joogipulbrid, energiabatoonid, muul kui piimavalgul põhinevad koorepulbrid, külmutatud magustoidud, vahustatud kastmed, imikute piimasegud, leivad ja saiad, hommikuhelbed, pastatooted jne. Vaatlusaluse toote omaduste tõttu leiab see ka spetsiifilisemat rakendust näiteks liimides, asfaltides, vaikudes, puhastusvahendites, kosmeetikas, trükivärvides, nahas, värvides, paberikattematerjalides, pestitsiidides/fungitsiidides, plastis, polüestrites ja tekstiilkiududes.
(39)
Vaatamata mõningatele erinevustele võimalike lõppkasutusalade vahel on vaatlusaluse toote kõikide eri liikide (kontsentraatide ja isolaatide) peamised füüsikalised ja keemilised omadused samad. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
2. SAMASUGUNE TOODE
(40)
Vaatlusalusel tootel ning HRV ja võrdlusriigiks määratud Brasiilia siseturul toodetavatel ja müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. SINOGLORY RÜHMA JA GUSHENI RÜHMA VAHELINE SEOS
(41)
Valimisse võetud eksportivad tootjad olid Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Crowni rühm”), Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Gusheni rühm”) ning Sinoglory Health Food Co. Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Sinoglory rühm”). Uurimise varases järgus leiti, et Gusheni rühma ja Sinoglory rühma võidakse käsitada kui seotud eksportijaid. Asjaomaste eksportijate selgituste esitamise järel aga otsustati viimaks Gusheni rühma ja Sinoglory rühma käesoleva uurimise eesmärgil käsitada eraldiseisvate üksustena.
2. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE
(42)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.
(43)
Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1)
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja riigi märkimisväärse sekkumiseta;
2)
raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning
5)
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(44)
Turumajanduslikku kohtlemist taotlesid Crowni rühm ja Sinoglory rühm.
(45)
Mõlema rühma puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(46)
Uurimisel tehti kindlaks, et kumbki rühm ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.
(47)
Täpsemalt ei vastanud kummagi rühma äriühingud 1., 2. ja 3. kriteeriumile.
(48)
Ühe rühma puhul ei vastanud 1. kriteeriumile üks tootja, sest tal lasus kohustus müüa kõiki oma tooteid rahvusvahelisel turul. Kuigi äriühing väitis, et tegemist ei ole siduva kohustusega, ei ole ta tegelikult kunagi tooteid siseturul müünud (välja arvatud väikesemahuline müük 2007. aastal). 2. kriteeriumi puhul leiti mitu raamatupidamisprobleemi, mis puudutasid rühma mõlemat tootjat. Ka ei esitanud rühma üks äriühing turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Peale selle rentis rühma üks äriühing osa oma maast välja, aga üüritulu laekumise kohta ei olnud äriühingu raamatupidamises ühtegi märget, sest arveid või maksmist tõendavaid dokumente ei väljastatud. Kui äriühing kolis uude tootmiskohta ja osa tema seadmetest jäi jõude seisma, ei tehtud väärtuse languse kontrolli. Ning kui üks äriühingutest ostis uue maatüki, sai ta valitsuselt toetust, mida tuli kasutada kompensatsiooni maksmiseks kolima sunnitud külaelanikele. Toetust ei kasutatud aga nimetatud eesmärgil, vaid maakasutusõiguse maksumuse vähendamiseks. 3. kriteeriumi osas selgus, et rühma kaks tootjat vahetavad omavahel ühe ja sama tarnija käest saadud toorainet ilma nõuetekohaste dokumentideta või registreerimiseta, mitteametlike kokkulepete alusel, ilma hinnaerinevuste või tasude suhtes korrektsioone tegemata: tegemist on omamoodi barterkaubandusega. Lisaks tohtis üks tootja mitu aastat tasuta kasutada maad, mis kuulus äriühingu enamusaktsionärile. Äriühingu sõnul oli see võimalik seetõttu, et vastavad maakasutusõigused oli erastamisprotsessi ajal väga odavalt ostnud emaettevõte.
(49)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas rühm oma varasemaid väiteid, et üht kahest tootjast ei tuleks käsitada ülejäänud rühmaga õiguslikult seotuna. Selle väitega seoses leiti aga, et need kaks tootjat ajavad koos ülejäänud rühmaga koordineeritud kaubandus- ja tööstuspoliitikat, mille hulka kuulub ka põhjenduses 48 märgitud barterkaubandus. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(50)
Rühm väitis veel, et ühele tootjale kehtestatud müügipiirangut oli mainitud vaid äriühingu põhikirjas, mitte aga tegevusloas või vastavustunnistuses. Äriühingu sõnul ei olnud piirang seetõttu siduv. Lisaks väideti, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, ei olnud tootmis- ega kaubandusettevõtte, vaid pigem finantsteenuse osutaja, ning rühm oli kogu olemasoleva teabe esitamiseks andnud oma parima.
(51)
Kuid nagu eespool märgitud, järgis kõnealune tootja igati müügipiirangut. Peale selle kuulub põhikiri dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu asutamisel ametiasutustele heakskiitmiseks, ning seega on arusaadav, et dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Viimaks selgus, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, oli tegelikult seotud vaatlusaluse toote eksportmüügi teatavate aspektidega ning oleks seetõttu pidanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi esitama. Seetõttu lükatakse mõlemad väited tagasi.
(52)
Teise rühma ühe eksportiva tootja suhtes kehtis samuti müügipiirang, mille kohaselt tuli 70 % toodangust müüa ekspordiks, ning seetõttu ei vastanud kõnealune tootja 1. kriteeriumile. 2. kriteeriumi puhul leiti palju probleeme seoses kulumi ja arvestusmeetodite muutustega. 3. kriteeriumi puhul on ühe äriühingu raamatupidamises kahele maavaldusele omistatud väärtus väga erinev ning järeldatakse, et maavalduse omandamine hinnaga, mis oli selgelt alla turuväärtuse, tähendas, et äriühing sai varjatud subsiidiumi. Peale selle sai üks teine rühma kuuluv äriühing rentida maad ühe aasta jooksul tasuta ning omandas maakasutusõigused hinnaga, mis jäi alla turuväärtuse. Viimaks olgu mainitud, et rühmasiseseid tagatisi ei avaldatud raamatupidamisaruannete lisades, millega rikuti raamatupidamisstandardit IAS 24.
(53)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis rühm, et mõlema tootja müügi suhtes ei kehtinud de facto ühtegi piirangut. Äriühingute sõnul tulenes tõsiasi, et nende vastavad ekspordimahud olid kooskõlas põhikirjades sätestatud piirangutega, ainult sojavalguturu pakkumise/nõudluse tasakaalust. Nad rõhutasid, et nimetatud piiravad sätted eemaldati kõnealustest tekstidest peatselt pärast uurimisperioodi. Seoses 2. kriteeriumiga väitis rühm, et väikestele raamatupidamisvigadele vaatamata oli tema tegevus täielikus kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mille täitmist neilt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite täitmise asemel nõutakse. Maakasutusõiguste kohta väitis rühm, et erinevus kahe maavalduse väärtuse vahel tulenes ühe maavalduse tasandamiskuludest. Viimaks juhiti tähelepanu sellele, et teise maavalduse tasuta rentimine tulenes mõningatest haldusalastest viivitustest enne maakasutusõiguse tegelikku omandamist ning igal juhul oli maksuvabastuse summa äriühingu põhitegevustuluga võrreldes tühine.
(54)
Mis puutub 1. kriteeriumi, siis tuleb nentida, et põhikiri kuulub dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu loomisel ametiasutustele ning kiidetakse nende poolt heaks. Tõsiasi, et äriühing järgis müügipiirangut, tulenes väidetavalt sellekohasest tingimusest ning on ilmne, et kõnealuste dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Peale selle rõhutatakse, et piirangute kustutamine põhikirjast toimus pärast uurimisperioodi ega ole käesoleva uurimise puhul asjakohane. 2. kriteeriumi osas oli selge, et dokumentide õigsust ja usaldusväärsust ei olnud võimalik kinnitada. Lisaks tuleks äriühingu raamatupidamisandmeid auditeerida kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seda ei olnud aga võimalik kontrollimise ajal kinnitada. 3. kriteeriumi puhul ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik esitada ühtegi tõendit, mis oleks kinnitanud kõnealuse maavalduse tasandamiskulusid. Lõpuks tuleb märkida, et hoolimata esitatud selgitustest kehtib tõsiasi, et üks äriühingutest rentis oma maad teataval perioodil tasuta ja sai seetõttu subsiidiumi. Järelikult ei olnud märkuste laad selline, mille tõttu oleks tulnud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemusi muuta. Seega need järeldused kinnitatakse.
3. INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE
(55)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevad äriühingud või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(56)
Gusheni rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist. Taotlust kontrolliti ning ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühing ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et Gusheni rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.
(57)
Hindamised tehti ka Crowni rühma ja Sinoglory rühma puhul, sest neile ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Mõlemal juhul ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühingud ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et mõlemale rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.
(58)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendas kaebuse esitaja oma rahulolematust valimisse võetud eksportijate rühmadele individuaalse kohtlemise võimaldamise suhtes. Kuid meetmete kehtestamisest loobumist silmas pidades ei ole selle teema edasine uurimine vajalikuks osutunud.
4. NORMAALVÄÄRTUS
(59)
Nagu selgitatud põhjenduses 46, ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist kahele valimisse võetud rühmale, kes seda taotlesid. Kolmas valimisse võetud rühm ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati kõikide rühmade puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
a) Võrdlusriik
(60)
Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.
(61)
Laekus hulgaliselt märkusi ja alternatiivina pakuti ka muid riike, eriti Brasiiliat ja Iisraeli. Peamine argument, mis Ameerika Ühendriikide kui võrdlusriigi vastu esitati, oli see, et Ameerika Ühendriikides valmistataks vaatlusalust toodet geneetiliselt muundatud sojaubadest, mida HRVs ei tehtaks. Geneetiliselt muundatud sojaubade kasutamine viiks tõenäoliselt selleni, et toodet kasutavad teistsugused kasutajad ja/või töötlevad tööstused. Üks eksportiv tootja nentis ka, et kaebuse esitaja Ameerika Ühendriikide tütarettevõttel oleks Ameerika Ühendriikide turul liidripositsioon, mis viiks omamaise müügi kõrgeks aetud hindadeni.
(62)
Laekunud märkusi silmas pidades soovis komisjon teha koostööd kõigi teadaolevate teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete tootjatega Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides sel viisil, et küsis neilt põhiküsimusi nende tootmise, müügi ja kohaliku turu kohta ning küsis ka, kas nad on valmis esitama täpsemat teavet kulude ja hindade kohta juhul, kui nende riik valitaks võrdlusriigiks. Ainult üks Ameerika Ühendriikide tootja ja kaks Brasiilia tootjat reageerisid, esitades nõutud teabe ning väljendades koostöövalmidust. Hiljem esitas ka Iisraeli tootja küsimustiku täieliku vastuse. Komisjon üritas koguda teavet eespool nimetatud turgude ja muude potentsiaalsete turgude kohta ka muude vahendite abil.
(63)
Niimoodi kogutud teavet analüüsiti hoolikalt. Leidis kinnitust, et Ameerika Ühendriikide toode on valmistatud eelkõige geneetiliselt muundatud sojaubadest, vastupidiselt HRVst, Brasiiliast või Iisraelist pärit teatavatele kontsentreeritud sojavalgutoodetele. Siiski ei olnud võimalik teha mingeid järeldusi peamise toormaterjali nimetatud erinevuse mõju kohta toote omadustele, kasutusviisidele, tootmiskuludele ega hindadele. Lisaks konkureerisid Brasiilia turul suures mahus imporditud teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kohaliku toodanguga, kuigi Brasiilia turul oli kehtestatud 14 % imporditollimaks. Tegelikult moodustas kahe koostöövõimalust pakkunud Brasiilia tootja toodang umbes ¾ Brasiilias tarbitud toodangust, samas näis Ameerika Ühendriikide turul domineerivat aga kaks väga suurt kohalikku tootjat, kellest ainult üks oli koostööd pakkunud. Seetõttu paistis, et kahe suure kohaliku tootja ja märkimisväärse impordiga Brasiilia konkurents oli tihedam, ehkki Ameerika Ühendriikide turu kogumaht oli suurem. Peale selle näis Brasiilia koostööd tegevate tootjate omamaise müügi maht olevat samas suurusjärgus valimisse võetud HRV tootjate ELi suunduva müügi mahuga ja ka tootevalik paistis olevat võrreldav. Viimaks leiti, et Brasiilia siseturg on oluliselt suurem kui Iisraeli siseturg.
(64)
Neil alustel valiti võrdlusriigiks Brasiilia. Valik on kinnitatud.
b) Normaalväärtuse määramine
(65)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kui võrdlusriigi siseturul müüdi tooteliike tavapärase kaubandustegevuse tingimustes või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.
(66)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.
5. EKSPORDIHIND
(67)
Eksportivad tootjad müüsid toodangut liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuvate seotud kaubandusettevõtjate kaudu. Seetõttu kehtestati ekspordihind kõigil juhtudel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt.
(68)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.
6. VÕRDLUS
(69)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral tehti korrektsioone allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning kaudsete maksude suhtes kõikidel juhtudel, kui korrektsioonid osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
7. DUMPINGUMARGINAALID
(70)
Lõplikud dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(71)
Iga valimisse võetud koostööd teinud eksportivate tootjate rühma individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks võrreldi võrdlusriigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(72)
Koostööd tegevate äriühingute puhul, keda valimisse ei võetud, arvutati dumpingumarginaaliks kolme valimisse võetud äriühingute rühma keskmine.
(73)
Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal HRVst pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 90 %), määrati koostööst keelduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute rühmade puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.
(74)
Sellest lähtuvalt on lõplik dumpingutase järgmine:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Crowni rühm
59,4 %
Gusheni rühm
55,8 %
Sinoglory rühm
67,0 %
Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei võetud
61,3 %
Muud äriühingud
67,0 %
D. KAHJU
1. SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
(75)
Pärast toote määratluse läbivaatamist (loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamist) ei käsitata üht äriühingut (Hollandis asuvat ADMi, mille toodang piirdub loomasöödaks ettenähtud kontsentraatidega) enam osana liidu tootmisharust. Seetõttu valmistas vaid üks kaebuse esitajatest (Solae) liidus uurimisperioodil samasugust toodet. Tootjal Solae on praegu kaks ELis asuvat tootmiskohta: üks Belgias, kus toodetakse sojavalguisolaate, ja teine Taanis, kus toodetakse sojavalgukontsentraate (sojavalgu põhikontsentraati ja täiendavalt töödeldud kõrge lisandväärtusega kontsentraate, mille puhul sojavalgu põhikontsentraat on vahetooteks). Veel üks Solae tootmiskoht Prantsusmaal Boudreaux’s, kus valmistati ja turustati ainult loomasöödaks ettenähtud lihtkontsentraate, lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses.
(76)
ELis toimuva tootmise osas selgus uurimise käigus, et Solae tootmisprotsess põhineb üksnes Šveitsi emaettevõtte Solae Europe’iga sõlmitud töötlemislepingul. Lepingu kohaselt töötlevad Solae Belgium ja Solae Denmark teenustasu eest toorainet, mida pakub Solae Europe. Kogu protsessi jooksul jääb Solae Europe toorainete, mis tahes vahesaaduste ja valmistoodangu ainsaks omanikuks.
(77)
Arvestades, et tooraine ja valmistoodang jääb emaettevõttele, on töötlemiskorralduse õiguslik olukord muudest võimalikest tootmismeetmetest erinev. Kuid käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab ühtlasi liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.
(78)
Samuti tuleks märkida, et töötlemistoimingud ELis tähendaksid „viimast olulist töötlust” ning annaksid toodetele ELi päritolu.
(79)
Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati seega, et dumping võib ELis potentsiaalselt ohustada majandustegevust sellisel kujul, nagu see toimub äriühingutes Solae Belgium ja Solae Denmark, ja seega võib majandus vajada kaitset, vaatamata tegevuse õiguslikule olemusele (töötlemine töötlemislepingu alusel või mõni muu tootmiskorraldus). Eespool toodut silmas pidades otsustati äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(80)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks eksportija, et töötlevad äriühingud ei kvalifitseeru liidu tootjatena ning neil ei ole õigust dumpinguvastastest uurimistest osa võtta. Eksportija väitis, et lähtudes sellest, et tooraine ja valmistoodang jäid Šveitsis (st väljaspool ELi) registreeritud äriühingu Solae Europe omandisse, ei saa äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena ning nad ei vaja dumpinguvastast kaitset.
(81)
Eksportija juhtis tähelepanu sellele, et eelmiste dumpingujuhtumite puhul (näiteks HRVst pärit kilekottide impordi juhtum) (7) otsustasid institutsioonid kaks Hiina äriühingut eksportivate tootjate valimist välja jätta, sest nad ei olnud suurt osa deklareeritud eksporditud toodetest ise valmistanud, vaid olid töödelnud neid muude eksportivate tootjate jaoks.
(82)
Märgitakse, et nimetatud juhtum, millele eksportija tugines, ei ole praeguse juhtumiga võrreldav. Esiteks oli nimetatud kilekottide juhtumi puhul Hiina äriühingutel omaenda (töötlemislepinguta toodetud) toodang (kuid nende endi toodetud toodete müük oli äriühingute valimisse võtmiseks liiga väikesemahuline), samas kui Solae Belgium ja Solae Denmark tegutsevad ainult töötlemislepingu alusel.
(83)
Lisaks ei tuvastatud valimist välja jäetud Hiina äriühingute uurimisel mingisugust omandisuhet muude eksportivate tootjatega, kelle jaoks nad tooteid töötlesid. Solae Belgium ja Solae Denmark kuuluvad aga täielikult Solae Europe’ile.
(84)
Eksportija osutas oma märkuses ka teisele kunagisele uurimisele, milles käsitleti HRVst pärit glütsiini importi (8). Tookord käsitas komisjon mõningaid Hiina äriühinguid kaubandusettevõtjate, mitte tootjatena, sest leidis, et nende tegevus ei kvalifitseeru tootmiseks.
(85)
Sellega seoses märgitakse, et ka glütsiinijuhtumiga ei saa eksportija väidet põhjendada, sest selle puhul tegid Hiina eksportivad äriühingud ainult mõningaid töötlemistoiminguid, mis toote keemilist koostist või füüsikalisi omadusi ei mõjutanud. Tegemist oli praegusest hoopis erineva olukorraga: käesoleval juhul töötlevad ELi äriühingud sojaube või sojahelbeid viisil, millega need muudetakse sojavalguks - lisaks materjali keemilise koostise või füüsikaliste omaduste muutumisele antakse lõpptootele oluline lisandväärtus.
(86)
Eksportija väitis veel, et kõik otsused kogu liidus toimuva töötlemise kohta tehakse ainult ELi-välises äriühingus ning töötlevate äriühingute saatus sõltub täielikult ja eranditult Šveitsi emaettevõttest. Eksportija lisas, et Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi juhtumi (9) puhul jättis komisjon ELi tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna ta oli seotud sihtriigi ühe äriühinguga.
(87)
Üks osapool arvas ka, et töötlemiskorralduse ja selle tootmiseks kvalifitseerimise analüüsimisel tuleks selliseid küsimusi nagu peakorterite asukoht, huvikese ja seotus ELi turuga analüüsida samal viisil, nagu analüüsiti seotud äriühinguid liidu tootmisharu määratlemise raames.
(88)
Tõepoolest, Solae kui rühm on struktuuriliselt seotud oma Šveitsi emaettevõttega ning lisaks on tal ärisidemed Ameerika Ühendriikide äriühingutega. Dumpinguvastaste menetluste puhul on üsna tavapärane, et ELis tugevalt esindatud äriühingutel on sellised struktuurilised, kapitali- või ärisidemed väljaspool ELi. ELi-välised sidemed aga ei mõjuta asjaolu, et kaebuse esitajad kvalifitseeruvad ELi tootjateks.
(89)
Märgitakse, et vastuväited oleksid asjakohased algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a ning liidu tootmisharu määratluse kohaldamisel ainult siis, kui Solae Europe oleks sihtriigi (käesoleval juhul HRV) äriühing. Loomulikult ei ole praegu tegemist sellise juhtumiga ning järelikult ei ole eksportija väide asjakohane.
(90)
Lisaks tuletatakse meelde, et valmistoote ja/või selle valmistamiseks kasutatud materjali omandiõigus ei ole liidu tootja määratlemisel otsustav kriteerium. Töötlemine töötlemislepingu alusel erineb juriidiliselt muudest võimalikest tootmiskorraldusviisidest, kuid töötlevaid äriühinguid võib käsitada liidu tootjatena.
(91)
Selline lähenemisviis on kooskõlas institutsioonide varasema tavaga, mida on rakendatud näiteks HRVst pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (10).
(92)
Korratakse, et käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.
(93)
Kokkuvõttes käsitatakse äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses, ning edaspidi nimetatakse neid „liidu tootmisharuks”.
(94)
Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks kaebuse esitaja saadetud küsimustiku vastuse alusel.
(95)
Lähtuvalt sellest, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on järgnevad andmed esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
2. LIIDU TARBIMINE
(96)
Liidu tarbimise arvutamisel võeti aluseks liidu tootmisharu töödeldud toodangu müük liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahu kohta liidu turul ja kaebuse esitaja hinnangud.
(97)
CN-koodid, mille alla teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kuuluvad, katavad laiemat tootevalikut, mitte vaid uurimisalust toodet. Laialdastele uuringutele ja turu tundmisele toetudes hindas kaebuse esitaja uurimisaluse toote liitu suunduva impordi väärtust ja mahtu. Hinnanguid kontrolliti uurimise käigus ning need leiti olevat usaldusväärsed. Komisjoni talitused ei saanud ühtegi alternatiivseid ettepanekuid sisaldavat märkust, mis oleks kõnealuste hinnangute kasutamise käesolevas uurimises kahtluse alla seadnud.
(98)
Üks osapool väitis, et impordi arvutamise metoodikat ei ole piisavalt selgitatud. Selle kriitika kohta ei ole siiski esitatud täiendavaid põhjendusi. Osapool suhtus komisjoni lähenemisviisi kriitiliselt, kuid ei pakkunud omalt poolt välja ühtegi sobivamat või usaldusväärsemat alternatiivi. Kritiseeriti peamiselt asjaolu, et osapoolel ei olnud võimalust märkusi esitada. Tuletatakse meelde, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, milles sätestati väljaarvamismetoodika, oli mittekonfidentsiaalses toimikus menetluse algatamisest saati kättesaadav.
(99)
Meenutatakse ka, et komisjoni talitused kontrollisid kaebuses esitatud andmeid ega leidnud ühtegi põhjust, mis oleks valitud meetodi usaldusväärsust kahandanud. Pealegi, arvestades asjaolu, et osapooled ei esitanud väljaarvamiseks alternatiivset meetodit, leiti, et nende märkused ei ole põhjendatud.
(100)
Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenes nõudlus liidu turul 8 %. Täpsemalt oli liidu tarbimine aastatel 2007 ja 2008 stabiilne, vähenes 2009. aastal 8 % ning oli uurimisperioodil stabiilne.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht tonnides
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
100
92
92
Allikas:
liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
3. IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST
a) Maht
(101)
Vaatlusaluse toote impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 15 % ning ulatus uurimisperioodil 20 117 tonnini. Täpsemalt oli HRVst saabuv import 2007. ja 2008. aastal stabiilne ning kasvas 26 protsendipunkti 2009. aastal, mil see saavutas haripunkti. Märgitakse, et HRVst saabuv import vähenes uurimisperioodil umbes 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 2
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)
17 495
17 557
22 017
20 117
Indeks (2007 = 100)
100
100
126
115
Asjaomase riigi dumpinguhindadega impordi turuosa - indekseeritud
100
100
136
125
Allikas:
kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal
b) Vaatlusaluse impordi turuosa
(102)
HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa muutumist näitav indeks kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel 25 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal jäi indeks samaks, kuid 2009. aastal kasvas 36 % võrra. Uurimisperioodil langes indeks 11 protsendipunkti võrra.
c) Hinnad
i) Hinna kujunemine
(103)
Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 37 %. Täpsemalt kasvas see 2007. ja 2008. aasta vahel lausa 48 %, seejärel langes 2009. aastal 11 protsendipunkti võrra ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. HRVst pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil 1 569 eurot tonni kohta.
Tabel 3
2007
2008
2009
Uurimisperiood
HRVst pärit impordi CIF-hind (eurot/tonn)
1 149
1 704
1 570
1 569
Indeks (2007 = 100)
100
148
137
137
Allikas:
kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
ii) Hindade allalöömine
(104)
Hindade allalöömise uurimise eesmärgil võrreldi liidu tootja kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega) HRV koostööd tegevate eksportijate kaalutud keskmiste CIF-hindadega, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kauba hinda mahalaadimisel.
(105)
Võrdlusest ilmnes, et uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 12 %.
Äriühing
Hindade allalöömine
Crowni rühm
11,1 %
Gusheni rühm
9,6 %
Sinoglory rühm
15,0 %
(106)
Üks osapool märkis, et loomulikult on hindade allalöömise tase arvutatud ainult uurimisperioodiks ning hindade allalöömise eelnevad tasemed ei ole teada. Kuid osapool arvas, et kuna Hiina impordi hinnad on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal palju enam tõusnud kui liidu tootmisharu hinnad, võib järeldada, et hindade allalöömine on vähenenud.
(107)
Tõepoolest saab täheldada, et kui 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid Hiina impordi hinnad 37 %, tõusid liidu tootmisharu hinnad samal ajal ainult 15 % (vt põhjendust 119). Järelikult on selge, et keskmisi hindu silmas pidades on Hiina ja ELi hindade vahe 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud.
4. LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD
(108)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(109)
Kahju analüüsimise eesmärgil tehti kahjunäitajad kindlaks kaebuse esitaja poolt küsimustikule antud, nõuetekohaselt kontrollitud ja täielike vastuste põhjal saadud teabe alusel.
a) Tootmine
(110)
Liidu tootmine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %. Täpsemalt vähenes see 2008. aastal 8 % ning 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt - siis suurenes tootmine 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 4
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Toodang (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Allikas:
küsimustiku vastused.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(111)
Liidu tootja tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.
Tabel 5
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Allikas:
küsimustiku vastused.
(112)
Tootmisvõimsuse rakendusastme muutumist näitav indeks langes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahel vähenes see 8 % ja 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. Seejärel kasvas indeks uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Rakendusastme suundumus kajastab tootmise arengut vaatlusalusel perioodil lähtuvalt asjaolust, et tootmisvõimsus oli stabiilne.
(113)
Märgitakse, et üldisest kahanemisest hoolimata jäi tootmisvõimsus uurimisperioodil suhteliselt kõrgetasemeliseks, üle 80 %.
c) Müügimaht
(114)
Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Müük vähenes 2007. ja 2008. aastal 9 % ning 2009. aastal veel 5 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt - siis kasvas müük umbes 6 protsendipunkti võrra.
Tabel 6
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müük ELis (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
86
92
Allikas:
küsimustiku vastused.
d) Turuosa
(115)
Üldiselt jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil samaks. Täpsemalt langes indeks 2007. ja 2008. aastal lausa 9 % võrra, kuid juba 2009. aastal tõusis 1 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.
Tabel 7
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
92
99
Allikas:
liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
e) Kasv
(116)
2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine vähenes 8 %, kasvas müügimaht 8 % ning liidu tootmisharu turuosa oli stabiilne.
f) Tööhõive
(117)
Tööhõive kahanes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See kasvas vähesel määral 2007. ja 2008. aastal, ent langes 2009. aastal järsult 10 protsendipunkti võrra. Kuid uurimisperioodil kasvas tööhõive taas 2 protsendipunkti võrra.
Tabel 8
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
101
91
93
Allikas:
küsimustiku vastused.
g) Tootlikkus
(118)
Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas langes vaatlusalusel perioodil 7 %. Languses kajastub asjaolu, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive. Siiski märgitakse, et 2009. aastast uurimisperioodini kasvas tootlikkus 8 protsendipunkti võrra, kajastades tootlikkuse kasvu, mis toimus isegi kiiremas tempos kui tööhõive kasv.
Tabel 9
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
85
93
Allikas:
küsimustiku vastused.
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(119)
Liidu tootjate keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil umbes 15 %. Keskmine hind tõusis 2008. ja 2009. aastal (vastavalt 8 % ja 10 protsendipunkti võrra) enne väikest langust uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Üldiselt sõltuvad teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete hinnad põhitooraine (st sojaubade või -helveste) ja energia hindadest. Need moodustavad peamise osa tootmiskuludest. Märgitakse, et sojaoaturg on muutlik ning seda iseloomustavad märkimisväärsed kõikumised aastate või isegi kuude lõikes.
(120)
Lähtudes uurimisaluse toote eri liikide vahelisest müügihindade suurest erinevusest, tuleks keskmiste müügihindade kujunemisse suhtuda ettevaatlikult, sest keskmise hinna mis tahes muutust mõjutab oluliselt mis tahes muutus tootevalikus.
Tabel 10
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
108
118
115
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
i) Dumpingumarginaali suurus
(121)
Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.
j) Varud
(122)
Lõppvarude tase oli 2007. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne. Märgitakse, et varud esindavad aastasest toodangust suhteliselt väikest osa ning seetõttu ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.
Tabel 11
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
90
110
99
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
k) Töötasud
(123)
Aastased tööjõukulud kasvasid 2007. aastast uurimisperioodini 7 %. 2007. ja 2008. aastal kasvasid need 5 %, 2009. aastal langesid 2 protsendipunkti võrra ning hiljem, uurimisperioodil, kasvasid taas 4 protsendipunkti võrra.
Tabel 12
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
105
103
107
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
l) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(124)
Vaatlusalusel perioodil kõikus samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsentides netomüügist) märkimisväärselt. Kuigi liidu tootmisharu sai 2007. ja 2009. aastal kasumit, jäi ta 2008. aastal ja uurimisperioodil kahjumisse. Kasumlikkuse kõikumine võib kajastada sojaoaturu muutlikkust.
Tabel 13
2007
2008
2009
Uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
(125)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
m) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(126)
Äritegevuse puhaskäive kõikus vaatlusalusel perioodil oluliselt. Näitaja oli positiivne 2007. aastal, 2008. aastal muutus see negatiivseks ehk halvenes, kuid paranes 2009. aastal taas, et siis uurimisperioodil uuesti negatiivseks muutuda. Üldiselt järgisid rahavood kasumlikkuse suundumust.
(127)
Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 14
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
n) Investeeringud
(128)
Aastased investeeringud samasuguse toote tootmisesse suurenesid 2007. ja 2008. aastal 4 % ning 2009. aastal veelgi enam, 29 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil investeeringud vähenesid veidi (5 protsendipunkti võrra). Üldiselt suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 28 %.
Tabel 15
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
104
133
128
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
5. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(129)
Andmete analüüsist ilmneb, et kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, müüki, tööhõivet ja tootlikkust. Lisaks kasvasid palgakulud.
(130)
Samas mahendab negatiivset üldpilti asjaolu, et enamik neist näitajatest on 2009. aastast uurimisperioodini (2010) liikunud positiivses suunas. Täpsemalt suurenesid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2009. ja 2010. aastal (uurimisperioodil) 9 protsendipunkti võrra; ELi müük ja turuosa kasvasid vastavalt 6 ja 7 protsendipunkti võrra; tööhõive kasvas 2 protsendipunkti võrra, samas kasvas tootlikkus lausa 8 protsendipunkti võrra.
(131)
Samuti oli liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Ehkki see kahanes 2008. aastal, täheldati 2009. aastal juba kasvu. 2010. aastal saavutas turuosa peaaegu 2007. aasta taseme.
(132)
Kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood (kaks viimast on kasumlikkusega tihedalt seotud) näitavad liidu tootmisharu majandusliku olukorra vastuolulisust. Ehkki need kokkuvõttes (2007. aastast uurimisperioodini) vähenesid, kõikusid nad samas väga palju ja näitasid turu muutlikku laadi.
(133)
Netoinvesteeringud näitasid 2007. aastast 2009. aastani selget kasvusuunda (33 %) ning 2010. aastal (uurimisperioodil) toimus ainult väike kahanemine (5 protsendipunkti võrra).
(134)
Samuti on liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelik ulatus suhteliselt väike.
(135)
Eelnevast lähtuvalt leitakse, et liidu tootmisharu on kandnud teatavat kahju. Kuid arvestades liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelikku taset, mis on suhteliselt ebaoluline, ning vaatlusaluse perioodi lõpuosas ilmnenud paranemismärke, ei saa kõnealust kahju pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
(136)
Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis kaebuse esitaja, et käesoleval juhul tuleks kahju käsitada olulisena, sest mõningatel muudel juhtudel, mille asjaolud olid väidetavalt samasugused (st vaatlusaluse perioodi lõpuosas täheldati positiivseid suundumusi) (11), oli jõutud teistsuguste järeldusteni. Veel väitis kaebuse esitaja, et vaatlusaluse perioodi viimase osa vaatlemine ning sellest paranemismärkide kohta järelduste tegemine on vastuolus WTO õigusega (12).
(137)
Sellega seoses märgitakse, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul leiti kindlaid märke liidu tootmisharu olukorra paranemisest vaatlusaluse perioodi lõpuosas ja ühtlasi oli negatiivsete suundumuste ulatus suhteliselt piiratud. Näiteks oli liidu tootmisharu turuosa stabiilne ja selle üldine tase suhteliselt kõrge. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes mõnevõrra, kuid selle tase ületas endiselt 80 % ning investeeringud kasvasid. Seevastu vähenes oksaalhappe juhtumi (13) puhul näiteks liidu tootmisharu turuosa uurimisperioodil 9 %, võrreldes kahju uurimise perioodi esimese aastaga (14). Sidrunhappe juhtumi (15) puhul vähenesid turuosa ja investeeringud samavõrra (16).
(138)
Mis puutub WTO lepingutest tulenevatesse kohustustesse, osutatakse tsiteeritud vaekogu aruandes kardinaalselt erinevale olukorrale. Tookord analüüsis uuriv asutus vaid osalisi andmeid, mis käisid iga eelneva järjestikuse kolme aasta kuue kuu kohta, ning tegi lõplikud järeldused kõnealuse mittetäieliku analüüsi alusel. Käesoleva juhtumi olukord on iseenesestmõistetavalt teistsugune, sest kahjuanalüüs hõlmab kõigi eelneva järjestikuse nelja aasta täielikke andmeid, ning esile tõstetakse ka asjaolu, et nimetatud nelja-aastase perioodi lõpuks oli suure hulga analüüsitud suundumuste puhul toimunud positiivne areng, võrreldes uurimisperioodile eelnenud aastaga.
(139)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse lõplikult, et liidu tootmisharu kantud kahju ei käsitata olulisena algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. SISSEJUHATUS
(140)
Ilma et see piiraks järeldust, et olulist kahju ei ole kantud, ning oletades, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks saanud pidada oluliseks, uuris komisjon potentsiaalset põhjuslikku seost.
(141)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU
(142)
Vaatlusaluse toote import suurenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 % ning vastav turuosa kasvas 25 % vaatamata liidu turu vähenevale nõudlusele. Sellised arengud langesid kokku liidu tootmisharu halvenenud majandusliku olukorraga. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa hoida, kasvas Hiina impordi turuosa samal ajal rohkem kui 5 protsendipunkti võrra.
(143)
Sellest lähtuvalt võiks esialgu arvata, et HRV impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos.
(144)
Üksikasjalikumast analüüsist selle kohta, kuidas dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorda mõjutab, selget seost aga ei ilmne. Näiteks kui HRVst pärit import suurenes 2007. ja 2008. aastal väga vähesel määral (põhjendus 101) ning selle CIF-impordihind tõusis 48 protsendipunkti võrra (põhjendus 103), kandis liidu tootmisharu 2008. aastal sellele vaatamata märkimisväärset kahju ja kaotas mingil määral turuosa. Seevastu kasvas aga Hiinast pärit import ajavahemikul 2008-2009 26 % ning selle CIF-impordihind langes 11 protsendipunkti võrra, samas hoidis liidu tootmisharu oma turuosa ja taastus 2008. aasta kahjumist. 2009. aastast uurimisperioodini, mil HRVst pärit import säilitas oma positsiooni liidu turul, paranes liidu tootmisharu olukord silmnähtavalt (nagu nimetatud eespool kahjuanalüüsi raames).
(145)
Näidatud korrelatsiooni puudumine HRVst pärit impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahel viitab ilmselgelt sellele, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid või selle tekkimisele aitasid kaasa muud faktorid. Küsimust lahatakse üksikasjalikumalt järgnevalt.
3. MUUDE TEGURITE MÕJU
(146)
Muud faktorid, mida põhjusliku seose kontekstis uuriti, on järgmised: i) liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.-2009. aasta finants- ja majanduskriisist, ning ii) sojaoaturu muutlik laad.
i) Liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.-2009. aasta finants- ja majanduskriisist
(147)
Vaatlusalusel perioodil saab täheldada liidu tarbimise langust, nimelt 8 %, kui omavahel võrrelda 2007. ja 2010. aastat (uurimisperioodi). Paljude kahjunäitajate areng toimus suuresti kooskõlas nimetatud teguriga. Näiteks langes ELi tootmisharu müügimaht kaht eespool mainitud ajavahemikku võrreldes samuti 8 %. Muud näited on tööhõive - 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal - ja tootlikkus - samuti 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal. Seega on selge, et nõudluse vähenemine mis tahes põhjusel oli liidu tootmisharu olukorra muutumise põhitegur.
(148)
Kuigi nõudluse vähenemise põhjus ei ole põhjusliku seose analüüsiga otseses seoses, võib olla vägagi tõenäoline, et vähemalt osaliselt toimus see finants- ja majanduskriisi tõttu. Sellega seoses märgitakse, et nõudlus langes eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Ajalise kokkulangevuse tõttu oli 8-protsendipunktiline vähenemine 2008. ja 2009. aastal kõige tõenäolisemalt põhjustatud majanduskriisist. Järelikult võib väita, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes majanduskriisist ja sellele järgnenud nõudluse vähenemisest.
(149)
Samuti märgitakse, et Solae Belgium tunnistab oma 2009. aasta aruandes, et finantskriisi tõttu finantsvarast saadud madalam tulu on äriühingu finantsseisundit negatiivselt mõjutanud.
(150)
Ühtlasi tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu parandas oma majanduslikku seisu ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini. Selline paranemine langeb ilmselgelt kokku üldise majandusliku olukorra paranemisega.
(151)
Eelnevat arvestades sedastatakse, et ilmselt osaliselt majanduskriisist tulenev nõudluse langus oli liidu tootmisharu kantud kahju peamine põhjus.
(152)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et kahju ei tekkinud finants- ja majanduskriisi tõttu, kuid ei põhjendanud oma väidet ühegi veenva argumendiga ning viitas pelgalt muudele juhtudele (17), mille puhul oli tegemist teistsuguste järeldustega.
(153)
Sellega seoses tuletatakse taas meelde, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul jääb kehtima tõsiasi, et kuigi dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel puudub selge seos, mõjutas osaliselt arvatavasti majanduskriisist tulenev nõudluse vähenemine omalt poolt liidu tootmisharu viletsat olukorda. Tegelikult oli seda juba (vähemalt teataval määral) selgesõnaliselt tunnistatud Solae Belgiumi 2009. aasta aruandes, nagu selgitatud eespool.
(154)
Sellele vaatamata saab täheldada olulisi erinevusi kaebuse esitaja viidatud juhtumite ja käesoleva juhtumi vahel. Paljud neist erinevustest on loetletud järgmistes põhjendustes.
(155)
Oksaalhappe juhtumi (18) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa vaatamata sellele, et mõningad näitajad osutasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud positiivsele arengule; käesoleval juhul kasvas liidu tootmisharu turuosa aga peaaegu 2007. aasta tasemeni (19). Lisaks ei ilmne oksaalhappe juhtumist asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahelise korrelatsiooni puudumist aastate lõikes, mis käesolevat juhtumit iseloomustab. Ka kasumlikkuse suundumused on erinevad. Käesoleval juhul kõigub kasumlikkus märkimisväärselt. Viimaks märgitakse, et käesoleva juhtumi puhul on turg väga muutlik.
(156)
Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste juhtumi (20) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa igal aastal, kokku 12 protsendipunkti (21). Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa aastate lõikes pidevalt, kokku 12,4 protsendipunkti (22). Käesoleva juhtumi puhul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa kuni 2009. aastani, kahanedes seejärel 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu turuosa juba 2008. aastal ning jõudis seejärel tagasi peaaegu 2007. aasta tasemele.
(157)
Klaaskiudude juhtumi (23) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa aasta-aastalt pidevalt, kokku 6,3 protsendipunkti (24).
(158)
Keraamiliste plaatide juhtumi (25) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa stabiilselt (26). Lisaks oli varude olukord täiesti teistsugune. Keraamiliste plaatide juhtumi puhul oli varude suurenemine selge kahjunäitaja (27). Viimaks nähtus keraamiliste plaatide juhtumi uurimisest, et hoolimata ehitussektori taastumisest halvenesid liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt (28).
(159)
Ning rasvalkoholi juhtumi (29) puhul erines kahjunäitajate suundumus 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal käesolevast juhtumist (nt vähenes tööhõive) (30) ning dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (31).
(160)
Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.
ii) Sojaoaturu muutlik laad
(161)
Nagu eespool näidatud, kõigub liidu tootmisharu kasumlikkus väga palju, mis osutab turu muutlikule laadile.
(162)
Muutlikkus on tihedalt seotud tooraineturu kõikumistega. Peamise tooraine - sojaubade - hetketurgu iseloomustavad tavaliselt märkimisväärsed kõikumised kuude ja aastate lõikes (32), samas on lõpptoote - teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete - hinnad reeglina üsna stabiilsed (põhinedes pikemaajalistel lepingutel). Sellepärast sõltub uurimisaluse toote kasumlikkuse tase väga suurel määral sojaoaturul valitsevast olukorrast.
(163)
Sellega seoses märgitakse, et 2008. aastal leidis tõepoolest aset märkimisväärne sojaubade hinnatõus, mis mõjutas oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda. Ka kaebuse esitaja nõustus sellega, et sojaubade järsul hinnatõusul oli oma osa tema viletsa olukorra tekkimises 2008. aastal.
(164)
Eeltoodust lähtuvalt on ilmne, et sojaoaturu muutlik laad oli liidu tootmisharule tekkinud kahju üks põhilisi põhjusi.
(165)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et sojaubade hinna kõikumine ei saanud põhjuslikku seost katkestada ning oli asjakohane vaid 2008. aasta kahjumiga seoses. Ühtegi põhjendatud tõendit väite kinnituseks aga ei esitatud.
(166)
Märgitakse, et sojaubade järsud hinnatõusud langevad kokku liidu tootmisharu kehvade finantstulemustega, ning lähtudes sellest, et sojaubade kõrged hinnad arvati olevat 2008. aasta kahjumi peamine põhjus, puudub eriline põhjus, miks peaks 2010. aasta kahjumit (mis langes kokku sojaubade hindade järsu tõusuga) käsitlema kuidagi teisiti.
(167)
Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.
4. JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA
(168)
Liidu tootmisharule põhjustasid suurt kahju muud tegurid, eelkõige nõudluse langus (mis arvatavasti tulenes osaliselt ka 2008.-2009. aasta majanduskriisist) ja peamise tooraine turu muutlik laad.
(169)
Seetõttu ei saa isegi juhul, kui oletada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, teha järeldust, nagu oleks kahju tekkinud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, sest muud nimetatud tegurid katkestavad põhjusliku seose.
F. LIIDU HUVID
(170)
Lähtuvalt eelnevatest järeldusest, mille kohaselt liidu tootmisharu ei ole kannatanud olulisena määratletud kahju ning muud tegurid katkestavad põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kõnealuse kahju vahel, ei ole liidu huvide uurimine vajalik.
G. MENETLUSE LÕPETAMINE
(171)
Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju ja et puudub põhjuslik seos, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ilma algmääruse artikli 9 alusel meetmeid kehtestamata.
(172)
Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. Esitatud märkusi võeti arvesse, kuid eespool esitatud järeldusi need ei muutnud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 27. juuni 2012