PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. července 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 4503)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2011/489/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 21. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/64/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), v němž se Belgickému království umožňuje v regionu Flandry za určitých podmínek povolit použití až 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty a kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, a až 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2008/64/ES se týkala přibližně 3 300 zemědělců a 83 500 ha půdy a její použitelnost skončila dne 31. prosince 2010.
(4)
Dne 15. března 2011 Belgie předložila Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro region Flandry.
(5)
Požadovaná odchylka se týká záměru Belgie povolit ve Flandrech v určitých zemědělských podnicích použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty, kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, nebo sečené travinné porosty či sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, a použití až 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(6)
Flandry stanovily jasné cíle v oblasti jakosti vody, kterých má být dosaženo za příští dvě období akčního programu. Pokud jde o povrchovou vodu, bude do roku 2014 dosaženo splnění jakostní normy 50 mg dusičnanů na litr v 84 % monitorovacích stanic zemědělské monitorovací sítě a do roku 2018 v 95 % těchto stanic. V případě mělké podzemní vody, která se vyznačuje menší rychlostí obnovy, se průměrná koncentrace dusičnanů ve srovnání s průměrnou hodnotou z roku 2010, tj. 40 mg dusičnanů na litr, sníží o 10 % do roku 2014 a o 20 % do roku 2018. Zvláštní pozornost se věnuje hydrogeologicky homogenním oblastem, kde průměrná koncentrace dusičnanů v mělkých podzemních vodách překračuje 50 mg na litr, v jejichž případě bude muset průměrná koncentrace poklesnout o 5 mg dusičnanů na litr v každém období akčního programu.
(7)
Za účelem dosažení těchto cílů Flandry stanovily zesílený akční program na období 2011-2014. Do roku 2014 bude proveden přezkum příslušné politiky a na jeho základě budou v rámci akčního programu na období 2015-2018 případně přijata další účinnější opatření, která zaručí realizaci stanovených cílů v oblasti jakosti vody.
(8)
Právní předpis, kterým se provádí směrnice 91/676/EHS pro region Flandry, „vyhláška o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů“ ze dne 22. prosince 2006 (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“), byl pozměněn (3) v souladu s akčním programem na období 2011-2014 dne 6. května 2011 a použije se ve spojení s tímto prováděcím rozhodnutím.
(9)
Vyhláška o statkových hnojivech se vztahuje na celé území regionu Flandry.
(10)
Tato vyhláška o statkových hnojivech obsahuje omezení pro používání dusíku i fosforu.
(11)
Z podpůrné dokumentace předložené v oznámení vyplývá, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok jsou zdůvodněna na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(12)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky, které se použijí nad rámec účinnějších opatření přijatých v akčním programu na období 2011-2014.
(13)
Aby se zabránilo tomu, že uplatňování požadované odchylky povede k intenzifikaci chovu hospodářských zvířat, měly by příslušné orgány zajistit omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry podle ustanovení vyhlášky o statkových hnojivech.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Belgickým královstvím jménem regionu Flandry v dopise ze dne 15. března 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, kukuřice, pod kterou se před sklizní nebo po sklizni seje tráva, která slouží jako pokryvná meziplodina, sečené travinné porosty nebo sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, a cukrová nebo krmná řepa;
e)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně;
f)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
g)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy;
h)
„odpadní kapalinou s nízkým obsahem dusíku a fosfátu“ upravené statkové hnojivo s maximálním obsahem dusíku 1 kg na tunu kapaliny a maximálním obsahem fosfátu 1 kg na tunu kapaliny;
i)
„půdním profilem“ vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m; pokud je průměrná nejvyšší hladina podzemní vody v menší hloubce, rozumí se jím vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na stanovené pozemky zemědělského podniku, na nichž jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí odchylku podle tohoto rozhodnutí využívat, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům. Každoroční žádost pro rok 2011 zemědělci předloží do 15. července.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se dodá schváleným zařízením k recyklaci s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit nahrazení dusíku a fosfátu. Recyklovaný produkt se nepoužije na zemědělské půdě ležící v regionu Flandry s výjimkou parků, zahradnických skleníků a soukromých zahrad.
2) Zemědělci, kteří využívají odchylku a provádějí úpravu statkových hnojiv, příslušným orgánům každý rok předloží údaje týkající se množství statkových hnojiv předaných k úpravě, množství a místa určení pevné frakce a upravených statkových hnojiv a jejich obsahu dusíku a fosforu.
3) Příslušné orgány zavedou a pravidelně aktualizují uznané metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Amoniak a další emise z úpravy statkových hnojiv se zachytí a upraví tak, aby se snížil dopad na životní prostředí a obtěžování u zařízení, jež způsobují emise vyšší než v referenční situaci, kterou je skladování a používání neupravených statkových hnojiv. Pro tyto účely se vypracuje a pravidelně aktualizuje soupis zařízení vyžadujících úpravu emisí.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) S výhradou podmínek uvedených v odstavcích 2 až 11, množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, upravených statkových hnojiv a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, jež je každoročně vpraveno na pozemky, kterých se týká odchylka, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, musí být takové, aby obsah dusíku nepřekročil 250 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
a)
travinné porosty nebo kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty;
b)
sečené travinné porosty, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice;
c)
sečené žito, po jehož sklizni následuje osev kukuřice;
a 200 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
d)
ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
e)
tritikale, po jehož sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
f)
cukrová nebo krmná řepa.
2) Upravená statková hnojiva, jež nelze považovat za odpadní kapalinu s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, se mohou na pozemcích, kterých se týká odchylka, používat pouze v případě, že u nich poměr dusíku k fosfátu (N/P2O5) dosahuje minimálně hodnoty 3,3.
3) Použití odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu je omezeno na maximální hodnotu 15 tun na hektar.
4) Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. U všech plodin však v žádném případě nepřekročí maximálním normy pro použití fosfátu a dusíku, vyjádřeného buď jako celkový dusík, nebo jako účinný dusík, které jsou stanoveny v akčním programu.
5) Na pozemcích, kterých se týká odchylka, je zakázáno používání fosfátu z umělých hnojiv.
6) Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, který pro celou jeho výměru půdy popisuje střídání plodin a plánované použití statkových, dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán je v zemědělském podniku k dispozici nejpozději 15. února každého kalendářního roku.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
g)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
7) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení; tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a dusíkatých hnojiv.
8) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se provedou alespoň jednou za čtyři roky, vždy nejpozději 1. června, a to pro každou oblast v zemědělském podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
9) Koncentrace dusičnanů v půdním profilu se měří každý rok na podzim nejpozději do 15. listopadu alespoň na 6 % všech pozemků, kterých se týká odchylka, a na 1 % ostatních pozemků užívaných zemědělskými podniky využívajícími odchylku, a to takovým způsobem, aby se měření zúčastnilo alespoň 85 % těchto zemědělských podniků. Na každé dva hektary zemědělské půdy se odeberou nejméně tři vzorky odpovídající třem různým vrstvám půdního profilu.
10) V období od 1. září do 15. února následujícího roku se na pozemcích, kterých se týká odchylka, nesmí rozmetávat statková hnojiva, upravená statková hnojiva nebo odpadní kapalina s nízkým obsahem dusíku a fosfátu s celkovým obsahem dusíku vyšším než 0,60 kg na tunu ani umělá a jiná hnojiva.
11) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 31. května každého roku.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci, kteří využívají jednotlivou odchylku, provedou tato opatření:
a)
travinné porosty na všech typech půdy s výjimkou jílovitých půd se zaorají na jaře;
b)
travinné porosty na jílovitých půdách se zaorají do 15. září;
c)
součástí travinných porostů na pozemcích, kterých se týká odchylka, nejsou seté luštěniny ani jiné rostliny, které vážou atmosférický dusík;
d)
do dvou týdnů po zaorání trávy následuje osev plodinou s vysokou potřebou dusíku a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva;
e)
pokryvné meziplodiny se vysejí do dvou týdnů po sklizni ozimé pšenice nebo tritikalu a nejpozději do 10. září;
f)
orba pokryvných meziplodin se neprovede před 15. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy, a aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.
Článek 8
Ostatní opatření
Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou schválených zařízení pro úpravu statkových hnojiv a zpracování pevné frakce.
Článek 9
Opatření týkající se produkce a přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby byla dodržována omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry, v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech.
2) Příslušné orgány zajistí, aby od 1. ledna 2012 byla veškerá přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy. Před uvedeným dnem příslušné orgány zajistí, aby byla prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy zaznamenávána přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zařazenými do kategorií A 5o, A 7o, B a C podle článků 4 a 5 vlámské ministerské vyhlášky ze dne 19. července 2007 (4).
3) Příslušné orgány zajistí, aby bylo před každou přepravou posouzeno složení statkových hnojiv, pokud jde o koncentraci dusíku a fosforu. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány uznanými laboratořemi a výsledky analýzy se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, počet pozemků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahuje jednotlivá odchylka.
2) Monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod zřízená rozhodnutím 2008/64/ES se zachovává, aby bylo možné posuzovat vliv odchylky na jakost vody. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.
4) Monitorovací místa, odpovídající nejméně 150 zemědělským podnikům, zřízená podle rozhodnutí 2008/64/ES se zachovávají za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy (jílovitá, hlinitá, písčitá a sprašová), postupy hnojení a plodiny. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivou odchylku. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3) Výsledky měření uvedených v čl. 6 odst. 8 se ověří. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, včetně překročení základní mezní hodnoty uvedené ve vyhlášce o statkových hnojivech, je o tom zemědělec vyrozuměn a žádost o povolení odchylky pro daný pozemek nebo pozemky pro následující rok bude zamítnuta.
4) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Kontroly zahrnují ověření, zda byly splněny povinnosti ohledně akreditace, posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv. Odběr vzorků ze statkových hnojiv lze ve vhodných případech provádět během nakládky pomocí automatických vzorkovačů statkových hnojiv namontovaných na vozidlech. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány laboratořemi, jež jsou uznány příslušnými orgány, a výsledky analýzy se sdělí zemědělci, který je dodavatelem, a zemědělci, který je příjemcem těchto hnojiv.
5) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2014 do září předloží zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy, uvedené v čl. 10 odst. 1, zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka;
b)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, který je uveden v čl. 10 odst. 2;
c)
vyhodnocení reziduí dusičnanů v půdním profilu na podzim na pozemcích, kterých se týká odchylka, a srovnání s údaji o reziduích dusičnanů a trendech na pozemcích, kterých se odchylka netýká a kde probíhá obdobné střídání plodin. K pozemkům, kterých se odchylka netýká, by měly patřit pozemky bez odchylky v zemědělských podnicích využívajících odchylku i pozemky v jiných zemědělských podnicích;
d)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků a na úrovni pozemků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
e)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech a účinnosti systémů úpravy a o složení upravených statkových hnojiv;
f)
informace o množství zemědělských podniků využívajících odchylku a pozemků, kterých se týká odchylka, kde byla použita upravená statková hnojiva a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, a o použitých objemech;
g)
metodiky, uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku;
h)
soupis zařízení pro úpravu statkových hnojiv uvedený v čl. 5 odst. 4;
i)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto prováděcí rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem na období 2011-2014 pro region Flandry (vyhláška o statkových hnojivech) a jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2014.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 29. července 2011.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
29. juuli 2011,
Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitleva erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4503 all)
(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)
(2011/489/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja kõnealuse lõigu alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.
(2)
Komisjon võttis 21. detsembril 2007 vastu otsuse 2008/64/EÜ (millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest), (2) millega lubati Belgia Kuningriigil lasta Flandria piirkonnas kasutada teatavatel tingimustel kuni 250 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning kuni 200 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja seejärel vahekultuuri või peeti.
(3)
Otsusega 2008/64/EÜ lubatud erandi alla kuulus ligikaudu 3 300 põllumajandustootjat ja 83 500 hektarit maad ning selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2010.
(4)
Belgia esitas 15. märtsil 2011 komisjonile taotluse Flandria piirkonda käsitleva erandi kehtivuse pikendamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.
(5)
Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada kuni 250 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust ja töödeldud seasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnnikust ja töödeldud seasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu või tritikut ja seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse peeti.
(6)
Flandria kehtestas selged veekvaliteedi eesmärgid, mis tuleb saavutada järgneva kahe tegevuskava perioodi jooksul. Pinnavee puhul saavutatakse kvaliteedistandard 50 mg nitraate liitri kohta 2014. aastaks 84 % põllumajandusliku seirevõrgustiku seirepunktides ning 2018. aastaks 95 % punktides. Aeglasema taastumismääraga madala põhjavee keskmist nitraadisisaldust vähendatakse 2014. aastaks 10 % võrra ja 2018. aastaks 20 % võrra võrreldes 2010. aasta keskmise tasemega 40 mg/l. Eritähelepanu pööratakse hüdrogeoloogilistele tervikaladele, kus madala põhjavee nitraadisisaldus on keskmiselt suurem kui 50 mg/l ning mille keskmist nitraadisisaldust tuleb tegevuskava perioodi jooksul vähendada 5 mg võrra liitri kohta.
(7)
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on Flandria ajavahemikuks 2011-2014 kehtestanud tõhustatud tegevuskava. Strateegia vaadatakse 2014. aastal läbi ning sellest lähtuvalt võidakse 2015.-2018. aasta tegevuskava raames võtta täiendavaid tugevdatud meetmeid, et tagada kehtestatud veekvaliteedi eesmärkide saavutamine.
(8)
22. detsembri 2006. aasta õigusakti, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ Flandria piirkonnas, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest” (edaspidi „sõnnikudekreet”), on muudetud (3)6. mail 2011 kooskõlas tegevuskavaga aastateks 2011-2014 ning seda kohaldatakse koos käesoleva otsusega.
(9)
Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria piirkonna territooriumil.
(10)
Sõnnikudekreet hõlmab nii lämmastiku kui ka fosfori kasutamise piiranguid.
(11)
Esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 ja 200 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku aastas hektari kohta, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumide abil nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.
(12)
Komisjon leiab pärast taotluse läbivaatamist, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 ja 200 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust ja töödeldud seasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused, mida kohaldatakse lisaks 2011.-2014. aasta tegevuskava raames võetavatele tugevdatud meetmetele.
(13)
Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, peaksid pädevad ametiasutused tagama ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramise (toiteelementide heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt sõnnikudekreedi sätetele.
(14)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Belgia Kuningriigi 15. märtsi 2011. aasta kirjas Flandria piirkonna nimel taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „põllumajandusettevõte”- põllumajanduslik majapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte;
b) „maatükk”- põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm;
c) „rohumaa”- ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);
d) „suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood”- rohumaa; mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult; rohumaa või rukis, mis niidetakse või lõigatakse enne maisi külvamist; talinisu või tritik, millele järgneb vahekultuur; suhkru- või loomapeet;
e) „rohusööjad kariloomad”- veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused;
f) „sõnniku töötlemine”- seasõnniku kaheks, tahkeks ja vedelaks osaks töötlemine, mille eesmärk on parandada maakasutust ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist;
g) „töödeldud sõnnik”- sõnniku töötlemisel saadud vedel osa;
h) „väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga”- töödeldud sõnnik, mille lämmastikusisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg ja mille fosfaadisisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg;
i) „mullaprofiil”- mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, v.a juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni.
Artikkel 3
Reguleerimisala
Käesolevat otsust kohaldatakse igal üksikjuhtumil eraldi põllumajandusettevõtte kindlaksmääratud maatükkide suhtes, millel kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, juhul kui artiklites 4-7 sätestatud tingimused on täidetud.
Artikkel 4
Iga-aastane taotlus ja kohustused
1. Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele ametiasutustele iga aasta 15. veebruariks sellekohase taotluse. 2011. aasta puhul esitavad põllumajandustootjad iga-aastase taotluse 15. juuliks.
2. Koos lõikes 1 osutatud iga-aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusi.
Artikkel 5
Sõnniku töötlemine
1. Sõnniku töötlemisega saadud tahke osa veetakse volitatud ringlussevõtu käitistesse, kus vähendatakse lõhna ja muid heiteid, parandatakse põllumajanduslikke ja hügieenilisi omadusi, hõlbustatakse käitlemist ning tõhustatakse lämmastiku ja fosfaadi kogumist. Ringlussevõetud toodet ei kasutata Flandria piirkonnas asuval põllumajandusmaal, välja arvatud parkides, haljasaladel ja eraaedades.
2. Erandit kohaldavad põllumajandustootjad, kes tegelevad sõnniku töötlemisega, esitavad igal aastal pädevatele ametiasutustele andmed töötlusse saadetud sõnniku hulga, tahke osa ja töödeldud sõnniku hulga ja sihtkoha ning lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta.
3. Pädevad ametiasutused koostavad töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise tunnustatud meetodid iga põllumajandusettevõtte jaoks, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit, ning ajakohastavad neid regulaarselt.
4. Võrdlusolukorrast (looma toorsõnniku ladustamine ja maale laotamine) suuremaid heitkoguseid tekitavate käitiste puhul kogutakse ja töödeldakse sõnniku töötlemisel tekkiv ammoniaak ja muud heited, selleks et vähendada nende keskkonnamõju ja keskkonna saastumist. Sel eesmärgil koostatakse loend käitistest, kelle heitkoguseid tuleb töödelda, ning seda ajakohastatakse regulaarselt.
Artikkel 6
Sõnniku ja muude väetiste laotamine
1. Vastavalt lõigetes 2-11 sätestatud tingimustele ei tohi erandiga hõlmatud maatükkidele igal aastal laotatava rohusööjate kariloomade sõnniku, töödeldud sõnniku ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, sealhulgas loomade endi poolt karjamaale jäetavate väljaheidete kogus ületada 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas järgmistel maatükkidel:
a)
mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi;
b)
kus esmalt niidetakse rohumaa ja seejärel külvatakse mais;
c)
kus esmalt lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais,
ning 200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, kus kasvatatakse:
d)
talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur;
e)
tritikut, mille järel külvatakse vahekultuur;
f)
suhkru- või söödapeeti.
2. Erandiga hõlmatud maatükkidele võib laotada töödeldud sõnnikut, mida ei käsitata väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega lägana, üksnes siis, kui selle lämmastiku ja fosfaadi suhe (N/P2O5) on vähemalt 3,3.
3. Väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga laotamine piirdub maksimaalselt 15 tonniga hektari kohta.
4. Lämmastiku ja fosfaadi üldkogus vastab asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning selle puhul võetakse arvesse mullast saadavat lämmastikku ja töötlemise tulemusena saadud loomasõnnikust pärit lämmastiku suuremat hulka. See ei tohi ühegi põllukultuuri puhul mingil juhul ületada tegevuskavas sätestatud lämmastiku ja fosfaadi suurimaid kasutuskoguseid, väljendatuna üldlämmastiku või tõhusa lämmastikuna.
5. Erandiga hõlmatud maatükkidel on keelatud kasutada keemilistest väetistest pärinevat fosfaati.
6. Iga põllumajandusettevõte koostab kogu oma maa-ala kohta väetamiskava, milles on kirjeldatud külvikorda ning sõnniku ja lämmastik- ja fosfaatväetiste kavandatud kasutamist. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval hiljemalt iga kalendriaasta 15. veebruarist.
Väetamiskava hõlmab järgmist:
a)
kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;
b)
põllumajandusettevõttes toodetud sõnnikust pärineva lämmastiku ja fosfori arvestus;
c)
sõnniku töötlemise kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;
d)
põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;
e)
põllukultuuride külvikord ja nende maatükkide kasvuala, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood;
f)
põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;
g)
arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;
h)
arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil.
Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustegevuse vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustegevuses.
7. Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust, mis hõlmab kasutatud koguseid ning sõnniku ja lämmastikväetiste laotamise aega.
8. Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on kättesaadavad mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused. Lämmastiku- ja fosforisisalduse proovid võetakse ja analüüsid tehakse külvikordi ja mullaomadusi arvesse võttes põllumajandusettevõtte kõikidel samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul enne 1. juunit. Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.
9. Nitraadisisaldust mullaprofiilis tuleb mõõta iga aasta sügisel; mõõtmine tuleb läbi viia hiljemalt 15. novembriks ning see peab hõlmama vähemalt 6 % kõigist erandiga hõlmatud maatükkidest ning 1 % erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes kasutatavatest muudest maatükkidest selliselt, et vähemalt 85 % kõnealustest põllumajandusettevõtetest oleksid hõlmatud. Iga kahe hektari põllumajandusmaa kohta tuleb võtta vähemalt kolm proovi mullaprofiili kolmest eri mullakihist.
10. Erandiga hõlmatud maatükkidele ei tohi sõnnikut, töödeldud sõnnikut ega väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, mille üldine lämmastikusisaldus on suurem kui 0,60 kg/t, keemilisi ega muid väetiseid laotada 1. septembrist kuni järgneva aasta 15. veebruarini.
11. Vähemalt kaks kolmandikku sõnnikust saadava lämmastiku kogusest, välja arvatud rohusööjate kariloomade sõnnikust saadav lämmastik, laotatakse igal aastal enne 31. maid.
Artikkel 7
Maaharimine
Üksikerandit kohaldavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:
a)
rohumaa küntakse kevadel kõikide mullatüüpide puhul, v.a savimuld;
b)
savimullaga rohumaa küntakse enne 15. septembrit;
c)
erandiga hõlmatud rohumaatükkidele ei tohi külvata liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi;
d)
suure lämmastikuvajadusega põllukultuur külvatakse kahe nädala jooksul pärast rohumaa kündmist ning väetisi ei kasutata püsirohumaa kündmise aastal;
e)
vahekultuurid külvatakse kahe nädala jooksul pärast talinisu koristamist ja mitte hiljem kui 10. septembril;
f)
selleks, et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid alusmullas ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 15. veebruari.
Artikkel 8
Muud meetmed
Pädevad ametiasutused tagavad, et töödeldud sõnniku laotamiseks lubatud erandid on vastavuses sõnnikut ja sõnniku tahket osa töötlevate volitatud käitiste võimsusega.
Artikkel 9
Sõnniku tootmise ja veo meetmed
1. Pädevad ametiasutused tagavad, et Flandria piirkonnas järgitakse ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramist (toiteelementide heitekvoodid) vastavalt sõnnikudekreedi3 sätetele.
2. Pädevad ametiasutused tagavad, et kogu veoettevõtjate teostatav sõnnikuvedu registreeritakse alates 1. jaanuarist 2012 geograafiliste positsioneerimissüsteemide abil. Kuni kõnealuse kuupäevani tagavad pädevad ametiasutused, et Flandria ministeeriumi 19. juuli 2007. aasta dekreedi (4) artiklite 4 ja 5 kohaselt kategooriatesse A5, A7, B ja C liigitatud akrediteeritud veoettevõtjate teostatav sõnnikuvedu registreeritakse geograafiliste positsioneerimissüsteemide abil.
3. Pädevad ametiasutused tagavad, et sõnniku lämmastiku- ja fosforisisaldust hinnatakse enne iga vedu. Sõnnikuproove analüüsivad tunnustatud laborid ning analüüside tulemused edastatakse pädevatele ametiasutustele ja vastuvõtvale põllumajandustootjale.
4. Pädevad ametiasutused tagavad, et saadetisega on kaasas dokument, milles esitatakse veetud sõnniku kogus ning selle lämmastiku- ja fosforisisaldus.
Artikkel 10
Seire
1. Pädev ametiasutus tagab, et koostatakse kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, maatükkide arv, kariloomade osakaal ning igas omavalitsuses üksikerandi alla kuuluva põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, ning neid ajakohastatakse igal aastal. Andmeid üksikerandiga hõlmatud külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta kogutakse ning neid ajakohastatakse igal aastal.
2. Säilitatakse otsuse 2008/64/EÜ alusel loodud pinnavee ja madala põhjavee proovide võtmise seirevõrgustik, et hinnata erandi mõju vee kvaliteedile. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul ei vähendata esialgsete seirealade arvu ega muudeta nende asukohta.
3. Liivase mullaga põllumajanduslike valgalade puhul teostatakse tugevdatud seiret.
4. Säilitatakse otsuse 2008/64/EÜ alusel loodud, vähemalt 150 põllumajandusettevõtet hõlmavad seirealad, et saada andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta pinnasevees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning vastavate lämmastiku- ja fosforikadude kohta pinnasevee voolamisel juuretasandilt põhjavette, samuti pinna- ja põhjavee äravoolust tingitud lämmastiku- ja fosforikadude kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe (savi, turvas, liiv ja lössimuld), väetamismeetodeid ja põllukultuure. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta.
Artikkel 11
Kontroll
1. Pädevad ametiasutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrollist selgub, et artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.
2. Põldtunnustamise programmi koostamisel võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldised pistelised kontrollid. Põldtunnustamine hõlmab vähemalt 5 % üksikerandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest, et kontrollida käesoleva otsuse artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimuste täitmist. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat. Sel juhul loetakse järgneva aasta eranditaotlus tagasilükatuks.
3. Artikli 6 lõikes 8 osutatud mõõtmistulemusi kontrollitakse. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, sealhulgas sõnnikudekreedis sätestatud piirmäära ületamine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat ning järgneva aasta eranditaotlus seoses maatüki või maatükkidega lükatakse tagasi.
4. Pädevad ametiasutused tagavad, et kohapealseid kontrolle tehakse vähemalt 1 % sõnnikuvedude suhtes ning need põhinevad riskihindamisel ja lõikes 1 osutatud halduskontrollide tulemustel. Kontrollid hõlmavad akrediteerimisega seotud kohustuste täitmise kindlakstegemist, saatedokumentide hindamist, sõnniku päritolu ja sihtkoha kindlakstegemist ning veetavast sõnnikust proovide võtmist. Sõnnikuproovid võetakse vajaduse korral laadimise ajal, kasutades selleks veokitele paigaldatud automaatseid proovivõtuseadmeid. Sõnnikuproove analüüsivad pädevate ametiasutuste tunnustatud laborid ning analüüside tulemused edastatakse tarnivale ja vastuvõtvale põllumajandustootjale.
5. Pädevatele ametiasutustele tagatakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.
Artikkel 12
Aruandlus
Pädevad ametiasutused esitavad iga aasta detsembriks ning 2014. aasta puhul septembriks aruande, mis hõlmab järgmist teavet:
a)
artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, samuti andmed erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta;
b)
artikli 10 lõikes 2 osutatud veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee kvaliteedi suundumuste kohta, samuti selgitus erandi mõju kohta vee kvaliteedile;
c)
hinnang erandiga hõlmatud maatükkide mullaprofiili sügiseste nitraadijääkide kohta ning võrdlus sarnaste külvikordadega tavapäraste maatükkide nitraadijääkide andmete ja suundumustega. Tavapärased maatükid peaksid hõlmama erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete tavapäraseid maatükke ja muude põllumajandusettevõtete maatükke;
d)
hinnang erandi tingimuste rakendamise kohta, võttes aluseks põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes tehtavad kontrollid ning sõnnikuveoga seotud kontrollid, ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teave tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta;
e)
teave sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalik teave töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta;
f)
teave erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete arvu kohta ning selliste erandiga hõlmatud maatükkide arvu kohta, millele on laotatud töödeldud sõnnikut ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, samuti vastavad kogused;
g)
artikli 5 lõikes 3 osutatud töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise metodoloogia iga põllumajandusettevõtte puhul, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit;
h)
artikli 5 lõikes 4 osutatud sõnnikutöötlemiskäitiste loend;
i)
kokkuvõte artikli 10 lõikes 4 osutatud seirealadelt saadud andmetest ja vastav hinnang.
Artikkel 13
Kohaldamine
Käesolevat otsust kohaldatakse seoses Flandria piirkonna tegevuskavaga aastateks 2011-2014 (sõnnikudekreet) ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2014.
Artikkel 14
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.
Brüssel, 29. juuli 2011