PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1064/2010
ze dne 17. listopadu 2010,
kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 19 a čl. 22 odst. 1 první větu uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V prosinci 1999 Rada nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antisubvenční šetření“. Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního antisubvenčního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
V březnu 2006 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního antisubvenčního nařízení zachovala Rada nařízením (ES) č. 367/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jdnoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jiného indického výrobce PET filmu, společnosti Jindal Poly Films Limited, dříve známé jako Jindal Polyester Ltd. (dále jen „Jindal“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1124/2007 (6) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila Rada nařízením (ES) č. 15/2009 (7) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(6)
V červnu 2010 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování společnosti Jindal změnila Rada nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
1.2 Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(7)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (9) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antidumpingové šetření“. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(8)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (10) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. Se zohledněním zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti podle nařízení (ES) č. 367/2006 bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(9)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jednoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware, změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.
(10)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (11) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o společnost SRF Limited. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(11)
V listopadu 2007 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila Rada nařízením (ES) č. 1292/2007 (12) konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Týmž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(12)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007.
2. POSTUP
2.1 Odůvodnění přezkumu
(13)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článku 19 základního antisubvenčního nařízení podala společnost Polyplex Corporation Limited, která je vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz PET filmu.
(14)
Žadatel požádal o vynětí „silikonizované polyesterové odstranitelné fólie“ („SPRL“), pokud spadá do definice dotčeného výrobku, z oblasti působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatel předložil patrné důkazy o tom, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL významně liší od vlastností dotčeného výrobku.
2.2 Zahájení přezkumu
(15)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. září 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení, který se omezil na posouzení rozsahu definice výrobku. Konkrétně bylo třeba, aby přezkum stanovil, zda SPRL spadá do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
2.3 Přezkumné šetření
(16)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla orgány Indické republiky (dále jen „dotčená země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(18)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(19)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele, dvou dalších indických vyvážejících výrobců, čtyř výrobců v Unii a dvou vývozců v Unii.
(20)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro účely posouzení otázky, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indie,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Německo,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indie.
(21)
Šetření se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v nařízeních (ES) č. 367/2006 a (ES) č. 1292/2007, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
4.1 Východiska
(23)
PET film je nesamolepicí film z polyethylentereftalátu. PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(24)
PET film má specifické fyzikální, chemické a technické vlastnosti, které jej odlišují od jiných druhů filmu. K těmto vlastnostem PET filmu patří např. vysoká pevnost v tahu, velmi dobré elektrické vlastnosti, nízká absorpce vody, odolnost proti vlhkosti, nízká smrštivost a dobré bariérové vlastnosti. Tedy, i když tyto specifické vlastnosti určují různé typy PET filmu, tyto typy si uchovávají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti základního PET filmu. PET film má pět obecných konečných použití, která spadají do těchto pěti tržních segmentů: magnetická média, obaly, elektrické aplikace, zobrazování a průmyslová použití.
4.2 Metodika
(25)
Za účelem posouzení, zda mají být SPRL a jiné typy PET filmu považovány za jeden výrobek, nebo za dva různé výrobky, bylo zkoumáno, zda mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Kromě toho byl zkoumán také výrobní proces, rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost, jakož i rozdíly v nákladech a cenách.
4.3 Hlavní argumenty stran
(26)
Žadatel tvrdil, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL liší od vlastností dotčeného výrobku. Zejména jde o to, že díky relativně nízké uvolňovací síle a nízkému povrchovému napětí SPRL je tento film kluzký, a jeho povrch je tudíž neaktivní vzhledem k barvám, potahům, lepidlům a pokovení. Podle tvrzení žadatele vykazuje v důsledku migrace nevytvrzeného silikonu uvnitř SPRL i zadní strana jednostranně potažené fólie SPRL významně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti ve srovnání s jinými typy PET filmu. Tyto charakteristiky údajně brání použití SPRL v průmyslových oblastech použití základního PET filmu, které byly stanoveny v rámci původního šetření, tj. v oblasti obalů, magnetických médií, elektrických aplikací, zobrazování a průmyslových použití. Funkčně aktivní povrch jiných typů PET filmu naopak znemožňuje jejich použití jako odstranitelné fólie, protože v takovém případě by se neodstranitelně přilepily k přilnavým povrchům. V důsledku toho žadatel tvrdil, že pokud jde o použití, SPRL není zaměnitelná s žádným jiným druhem PET filmu.
(27)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že argumenty žadatele vycházejí ze dvou po sobě jdoucích souborů uměle omezených srovnání. Zaprvé žadatel srovnával SPRL s úzkým souborem PET filmů, tj. se základním PET filmem, a nikoli s jinými typy potaženého PET filmu, které jsou se SPRL srovnatelnější. Zadruhé bylo toto údajně omezené srovnání provedeno pouze s ohledem na vysoce selektivní a omezený soubor fyzikálních a chemických vlastností. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pokud se SPRL srovná se širokým spektrem jiných typů PET filmu a s ohledem na reprezentativní počet chemických a fyzikálních vlastností, je zřejmé, že SPRL je stejný výrobek jako ostatní typy PET filmu, a měla by i nadále spadat do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření. Podle výrobního odvětví Unie se v případě SPRL jedná v podstatě o PET film následně potažený silikonovou vrstvou. Výrobek se koncepčně neliší od jiných typů potaženého filmu, jako je pokovený film, film s antistatickým povlakem nebo film s bariérovým povlakem, a proto se jasně jedná o dotčený výrobek. Na podporu svých tvrzení výrobní odvětví Unie poskytlo srovnání řady různých fyzikálních a chemických vlastností u řady různých typů PET filmu.
4.4 Zjištění
4.4.1 Fyzikální a chemické vlastnosti
(28)
Šetření ukázalo, že dvě vlastnosti uvedené výše v 27. bodě odůvodnění, tj. relativně nízká uvolňovací síla a nízké povrchové napětí SPRL, jsou dodatečnými znaky ve srovnání se základními fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi PET filmu, které byly vymezeny v rámci původního antidumpingového šetření (14) a které jsou zmíněny výše v 24. bodě odůvodnění. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou u SPRL stejné jako u všech ostatních typů PET filmu.
(29)
Pokud jde o dvě vlastnosti specifické pro SPRL, tedy nízkou uvolňovací sílu a nízké povrchové napětí, bylo zjištěno, že nejde o vlastnosti PET filmu jako takového, nýbrž o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu neboli v podstatě o vlastnosti silikonu. Stejně jako potažení kteroukoli jinou látkou mění potažení silikonem některé charakteristiky povrchu filmu, ale nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti samotného základního PET filmu, který pod potahovou vrstvou zůstává stejný.
(30)
Je sice pravda, že výsledkem potažení PET filmu silikonem je nízká uvolňovací síla povrchu a také nízké povrchové napětí, ale obdobně by bylo možné argumentovat i u jiných typů potažení, tj. když je povrch PET filmu pokryt jinými typy potahu, získává jiné zvláštní vlastnosti. V některých případech mohou být výsledkem potažení vlastnosti, které činí PET film vhodným jen pro velmi specifická použití. V tomto ohledu není potažení silikonem v žádném případě jedinečné. K jiným speciálním výrobkům s jinými typy potažení patří například uzavíratelné filmy, filmy s protizamlžovacím potahem, odlupovací/pečeťové filmy a filmy s kopolyesterovým potahem. Všechny tyto typy však mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
(31)
Na tomto základě se má za to, že z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností neexistují mezi SPRL a jinými typy PET filmu žádné významné rozdíly, kterými by bylo možné odůvodnit vynětí SPRL z rozsahu definice výrobku.
4.4.2 Srovnání dalších kritérií
(32)
V zájmu úplnosti byla zkoumána také další tvrzení, která žadatel uvedl v žádosti o přezkum a která měla ukázat, že SPRL a PET film jsou různé výrobky.
4.4.2.1 Výrobní proces
(33)
Žadatel tvrdil, že SPRL ve srovnání s jinými typy vyráběného PET filmu vyžaduje samostatné výrobní zařízení.
(34)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(35)
SPRL je PET film potažený silikonovou vrstvou. Šetření ukázalo, že existují dvě různé technologie výroby SPRL. Výrobce v Unii, kterého se týkalo šetření, při výrobě používá technologii přímého potahování. Při použití této technologie se základní PET film potahuje během výrobního procesu před napínáním. Modul provádějící potahování je přitom jen dodatečnou demontovatelnou součástí výrobní linky. Naproti tomu indičtí výrobci, kterých se týkalo šetření, používají technologii dodatečného potahování. V rámci tohoto procesu se PET film nejprve vyrobí a následně se potahuje na samostatné výrobní lince.
(36)
Bylo zjištěno, že rozhodování mezi technologií přímého potahování a technologií dodatečného potahování má čistě ekonomickou povahu, protože náklady na investici do přemístitelných modulů pro přímé potahování jsou přibližně desetkrát vyšší než u investice do výrobní linky pro dodatečné potahování. Výhodou přímého potahování je mnohem vyšší rychlost výrobní linky, která umožňuje značný objem výroby. Přímé potahování vede rovněž k jednotkovým úsporám nákladů na silikon, poněvadž povrchová vrstva silikonu je tenčí než v případě dodatečného potahování.
(37)
Zde je třeba uvést, že existence dvou různých metod potahování nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL, které zůstávají stejné jako u ostatních typů PET filmu. Různé výrobní procesy totiž samy o sobě nemají význam pro určení, zda je určitý typ výrobku odlišným výrobkem, za předpokladu, že jsou typy výrobků získané těmito výrobními procesy obdobné z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností.
4.4.2.2 Rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost
(38)
Žadatel rovněž tvrdil, že z hlediska použití není SPRL zaměnitelná s jinými typy PET filmu. Toto tvrzení bylo šetřením potvrzeno. Jak ovšem vyplývá ze závěrů původního šetření, totéž platí i o jiných typech PET filmu se zvláštní úpravou.
(39)
Šetření potvrdilo, že účelem potahování či jakékoli jiné zvláštní úpravy PET filmu je docílit, aby byl PET film vhodný pro určitá konkrétní použití. Látka zvolená pro potahovou vrstvu má v každém případě určité vlastnosti, které slouží příslušnému účelu. Silikon například zajišťuje nízkou uvolňovací sílu. Potahovací látka může mít další zvláštní charakteristiky (v případě silikonu je to nízké povrchové napětí), v jejichž důsledku nejsou možná určitá použití potaženého výrobku. Existuje řada jiných typů PET filmu, které jsou potaženy jinými látkami nebo jinak upraveny a které mají z výše uvedených důvodů zvláštní a omezená použití.
(40)
Proto i když se SPRL používá konkrétně pro určité aplikace, její základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou stejné jako u ostatních typů PET filmu. V důsledku toho nemají zaměnitelnost a konečné použití význam pro určení, zda SPRL představuje jiný výrobek.
4.4.2.3 Rozdíly v nákladech a cenách
(41)
Dále žadatel tvrdil, že proces silikonizace základního PET filmu je spojen s dodatečnými náklady.
(42)
Bylo skutečně zjištěno, že dodatečné náklady na potažení silikonem mohou dosahovat až 10 % výrobních nákladů, v závislosti na zvolené technologii potahování. Jak je uvedeno v 35. a 36. bodě odůvodnění, žadatel si zvolil metodu, která je nákladnější z hlediska jednotkových nákladů na silikon. Je ovšem třeba zdůraznit, že se jedná o dodatečné náklady ve srovnání s výrobními náklady základního PET filmu. Potahování základního PET filmu jinými látkami nebo jeho pokovení rovněž zvyšuje výrobní náklady, a tedy i ceny.
(43)
V tomto ohledu se ovšem má za to, že dodatečné náklady na potažení silikonem samy o sobě nepředstavují rozhodující kritérium při rozhodování, zda je SPRL odlišným výrobkem. Rozdíly v nákladech a cenách totiž samy o sobě neopodstatňují závěr, že je určitý typ výrobku třeba považovat za jiný výrobek, pokud má tento typ stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek.
5. ZÁVĚRY O ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(44)
Zjištěními, k nimž dospělo šetření, se potvrdilo, že proces silikonizace PET filmu vede k odlišnému povrchu konečného výrobku ve srovnání se základním PET filmem. Tento proces ovšem nemění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti výrobku. Šetření totiž potvrdilo, že na trhu existuje řada speciálně upravených typů PET filmu, které spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření. Tento závěr se navíc nezměnil ani po analýze dalších kritérií, tj. výrobního procesu, zaměnitelnosti a konečného použití a rozdílů v nákladech a cenách.
(45)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit.
(46)
Ústní a písemné připomínky podané stranami byly patřičně vzaty v úvahu, ale nevedly ke změně závěru, že se nebude měnit rozsah definice výrobku, který spadá do působnosti platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých druhů PET filmu pocházejícího z Indie se zastavuje beze změny platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1064/2010,
17. november 2010,
Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 3 ja 5,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (2) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 19 ja artikli 22 lõike 1 esimest lauset,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. KEHTIVAD MEETMED
1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 1999. aastal määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (3) Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Kõnealuse määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks subsiidiumivastaseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8-19,1 % individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kohaldati jääktollimaksu määra 19,1 %. Esialgne subsiidiumivastane uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.
(2)
Pärast subsiidiumivastase algmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 367/2006 (4) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.
(3)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(4)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe teise India PET-kile tootja, Jindal Poly Films Limited'i (varasem nimetus Jindal Polyester Ltd., edaspidi „Jindal”) subsideerimist, muutis nõukogu 2007. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (6) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(5)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (7) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(6)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti Jindali subsideerimist, muutis nõukogu 2010. aasta juunis määrusega (EÜ) nr 579/2010 (8) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
1.2. Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed
(7)
Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (9) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Selle määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks dumpinguvastaseks uurimiseks”. Meetmed koosnesid 0-62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.
(8)
Nõukogu muutis 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 366/2006 (10) määruse (EÜ) nr 1676/2001 alusel kehtestatud meetmeid. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 367/2006 kohaselt läbiviidud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi, kehtestati dumpinguvastane tollimaks vahemikus 0-18 %.
(9)
Pärast vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti India PET-kile tootja, Garware'i subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.
(10)
Pärast eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (11) määrust (EÜ) nr 1676/2001 seoses äriühinguga SRF Limited. Muudetud määrusega asjaomase äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr on 3,5 %; arvesse on võetud äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
(11)
Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (12) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja uurimisega.
(12)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007.
2. MENETLUS
2.1. Läbivaatamise põhjused
(13)
Dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 19 kohase osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja, Polyplex Corporation Limited (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad tooteliigid kuuluvad PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalasse.
(14)
Taotluse esitaja taotles, et eraldatav silikoonitud polüestrist kaitsekile (SPRL), kuivõrd see on hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega, jäetaks välja praegu Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalast. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis näitavad, et SPRLi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused erinevad oluliselt vaatlusaluse toote omadustest.
2.2. Algatamine
(15)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 9. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (13) (edaspidi „algatamisteade”) tootevaliku uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest kooskõlas dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikega 3 ja subsiidiumivastase algmääruse artikliga 19. Eelkõige oli läbivaatamise käigus vaja kindlaks teha, kas SPRL on esialgses uurimises määratletud vaatlusalune toode.
2.3. Läbivaatamisega seotud uurimine
(16)
Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult India Vabariigi (edaspidi „vaatlusalune riik”) ametiasutustele ja kõigile teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o vaatlusaluse riigi eksportivatele tootjatele, liidu kasutajatele ja importijatele ning liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(17)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(18)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(19)
Küsimustikule vastasid taotluse esitaja, kaks teist India eksportivat tootjat, neli liidu tootjat ja kaks liidu importijat.
(20)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisala muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, India;
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Saksamaa;
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, India.
(21)
Uurimine toimus ajavahemikul 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimise periood”).
3. VAATLUSALUNE TOODE
(22)
Vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud nõukogu määrustes (EÜ) nr 367/2006 ja (EÜ) nr 1292/2007, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).
4. LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMISE JÄRELDUSED
4.1. Taustteave
(23)
PET-kile on polüetüleentereftalaadist kile, mis ei ole kleepuv. PET-kilet toodetakse alati PET-polümeerist ja see koosneb aluskilest, mida saab töödelda tootmisprotsessi ajal või pärast seda. Aluskile tavapärased töötlemisviisid on koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pinnatöötlus.
(24)
PET-kilel on spetsiifilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis eristavad seda muudest kiledest. PET-kile omadused on muu hulgas väga hea tõmbetugevus, väga head elektrilised omadused, väike niiskuse imavus, niiskuskindlus, vähene kokkutõmbuvus ja head kaitsekihiomadused. Kuigi need spetsiifilised omadused määravad, millist liiki PET-kilega on tegemist, on nendel eri liikidel PET-aluskilega samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. PET-kilel on viis laialdasemat kasutusotstarvet, mis kuuluvad viie turusegmendi alla, s.o magnetandmekandjad, pakendid, elektrilised, kuvamis- ja tööstuslikud rakendused.
4.2. Metoodika
(25)
Et hinnata, kas SPRLi ja muud liiki PET-kilet tuleks käsitleda ühe tootena või kahe erineva tootena, uuriti, kas SPRLil ja muud liiki PET-kilel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks uuriti tootmisprotsessi, erinevusi kasutusotstarvetes, vastastikust asendatavust ja ka kulude ja hindade erinevusi.
4.3. Isikute peamised argumendid
(26)
Taotluse esitaja väitis, et SPRLi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused erinevad vaatlusaluse toote omadustest. Eelkõige lahtitõmbamiseks kuluva suhteliselt väikese jõu ja väikese pindpinevuse tõttu on SPRL libe, millest tulenevalt ei ima see tinti, ei võta külge kattekihte ja liimi ning seda ei saa metalliseerida. Taotleja väitel liiguvad kuumtöötlemata silikooniühendid SPRLis ja seetõttu ilmneb isegi ainult ühelt küljelt töödeldud kile teisel poolel olulisi erinevusi võrreldes muud liiki PET-kiledega, seda nii füüsikaliste kui ka tehniliste omaduste osas. Need omadused takistavad väidetavalt SPRLi kasutamist tööstussektorites, kus kasutatakse PET-aluskilet, s.o pakendite, magnetandmekandjate, elektriliste, kuvamis- ja tööstuslike rakenduste puhul, millele osutati esialgses uurimises. Samas teeb muud liiki PET-kile funktsionaalselt aktiivne pind võimatuks selle kasutamise eraldatava kaitsekilena, sest see jääks lõplikult kinni kleepuvale pinnale. Sellest tulenevalt väitis taotluse esitaja, et SPRL ei ole oma rakendusvaldkondade poolest asendatav mitte ühegi muud liiki PET-kilega.
(27)
Liidu tootmisharu väitis, et taotluse esitaja väited põhinevad kahel järjestikusel kunstlikult piiratud võrdluskogumil. Esiteks võrdles taotluse esitaja SPRLi PET-kilede kitsa kogumiga, s.t PET-aluskilega, ning ei võrrelnud seda muude PET-kile liikidega, mille pinda on töödeldud ning mis on SPRLiga paremini võrreldavad. Teiseks võrreldi selle väidetavalt piiratud võrdluse puhul ainult teatavaid üksikuid, üksnes valikulisi füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Liidu tootmisharu väitis, et kui SPRLi võrrelda mitmesuguste muude PET-kile liikidega ja hõlmata representatiivne arv keemilisi ja füüsikalisi omadusi, siis on selge, et SPRL on muud liiki PET-kiledega samasugune toode ja see tuleks jätta dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalasse. Liidu tootmisharu väitel on SPRL tegelikult PET-kile, mis on hiljem kaetud silikoonkihiga. See ei ole põhimõtteliselt erinev muud liiki kilest, mille pinda on töödeldud, nagu metalliseeritud kile, antistaatilise pinnatöötluse läbinud kile või kaitsekihiga kile, ning on selgelt vaatlusalune toode. Oma väidete toetuseks esitas liidu tootmisharu mitme eri füüsikalise ja keemilise omaduse võrdluse, millesse oli kaasatud mitu PET-kile eri liiki.
4.4. Järeldused
4.4.1. Füüsikalised ja keemilised omadused
(28)
Uurimine näitas, et kaks põhjenduses 27 nimetatud omadust, s.o SPRLi lahtitõmbamiseks kuluv suhteliselt väike jõud ja väike pindpinevus, on lisaomadused võrreldes PET-kile füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega, mis on määratletud esialgses dumpinguvastases uurimises (14) ja mida on nimetatud põhjenduses 24. Selles suhtes tuleks märkida, et SPRLi ja mis tahes muud liiki PET-kile füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on samasugused.
(29)
Kahe SPRLi eriomase, s.o lahtitõmbamiseks kuluva väikese jõu ja väikese pindpinevuse suhtes leiti, et need ei ole tegelikult PET-kile omadused, vaid pigem selle silikoonitud pinna või täpsemalt, silikooni omadused. Nii silikooniga kui ka mis tahes muu ainega töötlemine muudab kile pinna teatavaid omadusi, kuid ei muuda füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi, mis iseloomustavad PET-aluskilet ennast, mis kattekihi all ei muutu.
(30)
Kuigi on tõsi, et PET-kile silikooniga töötlemise tõttu kulub selle lahtitõmbamiseks vähe jõudu ning selle pindpinevus on väike, võib sama väita ka muud liiki ainega töötlemise puhul, s.t kui PET-kilet töödelda muud liiki ainega, kaasnevad sellega muud spetsiifilised pinnaomadused. Mõnel juhul võivad kile pinna töötlemisega kaasneda omadused, mille tõttu PET-kile sobib ainult väga spetsiifiliste rakenduste puhul. Selles suhtes ei ole silikoon kindlasti ainulaadne. Muud spetsiifilised tooted, mida on töödeldud muud liiki ainega, hõlmavad näiteks kokku sulatatavaid kilesid, kilesid, mida on töödeldud uduseks minemist ärahoidva ainega, kilesid, mida saab korduvalt lahti tõmmata ja uuesti kinni vajutada ja kopolüestriga töödeldud kilesid. Kõikidel nendel liikidel on siiski samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning need kuuluvad esialgses uurimises määratletud vaatlusaluse toote alla.
(31)
Sellest lähtuvalt leitakse, et SPRL ja muud liiki PET-kile füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ei erine nii oluliselt, et oleks õigustatud SPRLi väljajätmine tootevaliku hulgast.
4.4.2. Muude kriteeriumide võrdlus
(32)
Täielikkuse huvides uuriti ka muid väiteid, mida taotluse esitaja oli läbivaatamise taotluses esitanud ning mille kohaselt on SPRL ja PET-kile väidetavalt eri tooted.
4.4.2.1. Tootmisprotsess
(33)
Taotluse esitaja väitis, et SPRLi puhul on vaja eraldi tootmisüksuseid võrreldes muud liiki PET-kile tootmisega.
(34)
Nagu on märgitud põhjenduses 23, toodetakse PET-kilet alati PET-polümeerist ja see koosneb aluskilest, mida saab töödelda tootmisprotsessi ajal või pärast seda. Aluskile tavapärased töötlemisviisid on koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pinnatöötlus.
(35)
SPRL on silikoonkihiga kaetud PET-kile. Uurimine näitas, et SPRLi tootmiseks on kaks eri tehnoloogiat. Uuritud liidu tootja kasutatav tehnoloogia on pinnatöötlus tootmisliinil tootmisprotsessi ajal. Selle tehnoloogia puhul töödeldakse PET-aluskilet tootmisprotsessi ajal enne venitamist. Tootmisliini on lisatud täiendav seade pinnatöötluse tegemiseks - selle saab ka liinist eemaldada. India tootjate kasutatava tehnoloogia puhul toimub pinnatöötlus eraldi tootmisliinil. Selle protsessi puhul toodetakse kõigepealt PET-kile ning seejärel töödeldakse selle pind eraldi tootmisliinil.
(36)
Leiti, et valik kahe kõnealuse tehnoloogia vahel on täielikult majanduslik - investeeringud tootmisliinil tehtava pinnatöötluse jaoks vajalikesse eemaldatavatesse seadmetesse on 10 korda suuremad kui investeeringud eraldi pinnatöötluse tegemiseks ettenähtud tootmisliini. Tootmisprotsessi ajal tehtava pinnatöötluse eelisteks on suurem kiirus, mis võimaldab oluliselt suurendada tootmismahtu. Tänu sellele tehnoloogiale on ka silikoonile tehtavad kulutused ühiku kohta väiksemad, sest silikoonikiht on õhem kui eraldi tootmisliinil tehtava pinnatöötluse puhul.
(37)
Tuleb märkida, et kahe eri pinnatöötlusmeetodi olemasolu ei muuda SPRLi füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi, mis jäävad muud liiki PET-kilega võrreldes samaks. On tõsi, et eri tootmisprotsessid ei ole olulised määramaks, kas teatav tooteliik on eraldi toode, eeldusel, et nende protsesside tulemusel saadud tooteliigid on sarnased füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomaduste osas.
4.4.2.2. Erinevused kasutusotstarvetes ja vastastikune asendatavus
(38)
Taotluse esitaja väitis ka, et SPRL ja muud liiki PET-kile ei ole kasutusotstarvete poolest vastastikku asendatavad. Uurimine kinnitas seda väidet. See on siiski vastavalt esialgse uurimise tulemustele tõsi ka muud liiki PET-kile puhul, mille puhul on rakendatud eritöötlust.
(39)
Uurimine kinnitas, et pinnatöötluse või PET-kile mis tahes muu eritöötluse eesmärk on muuta kile sobivaks teatavateks eriotstarveteks. Pinna töötlemiseks valitakse igal juhul eri aine sõltuvalt teatavatest omadustest, mida on vaja asjakohase otstarbe puhul. Näiteks silikooniga katmise tulemusel kulub kile lahtitõmbamiseks vähe jõudu. Pinnatöötluseks kasutataval ainel võivad olla muud spetsiifilised omadused (silikooni puhul on see väike pindpinevus), mille tõttu ei ole võimalik toodet, mille pinda on töödeldud, kasutada muudeks otstarveteks. On olemas mitu muud liiki PET-kilet, mille pinda on töödeldud muude ainetega või muul viisil ning mille kasutusotstarve on eespool nimetatud põhjustel spetsiifiline ja piiratud.
(40)
Seega, kuigi SPRLi kasutatakse konkreetselt teatavate kasutusotstarvete jaoks, on selle füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused samasugused muud liiki PET-kilede omadega. Sellest tulenevalt ei ole vastastikune asendatavus ja kasutusotstarve olulised määramaks, kas SPRL on eraldi toode.
4.4.2.3. Erinevused kuludes ja hindades
(41)
Taotluse esitaja väitis, et PET-aluskile silikoonimisega kaasnevad lisakulud.
(42)
Leiti tõesti, et silikoonimisest tulenev lisakulu võib moodustada kuni 10 % tootmiskuludest sõltuvalt pinnatöötlusmeetodi valikust. Nagu on märgitud põhjendustes 35 ja 36, on taotluse esitaja valinud kulukama meetodi, arvestades silikooniga kaasnevaid kulutusi ühiku kohta. Tuleks siiski juhtida tähelepanu asjaolule, et see on lisakulu võrreldes PET-aluskile tootmiskuludega. Ka siis, kui PET-kile pinda töödeldakse muude ainetega või metalliseeritakse, suureneb tootmiskulu ja sellest tulenevalt tõusevad hinnad.
(43)
Selles osas leitakse siiski, et silikoonkihiga kaasnevad lisakulud ei kujuta endast olulist kriteeriumi, määramaks, kas SPRL on eraldi toode. Erinevused kuludes ja hindades ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki tuleks käsitada eraldi tootena seni, kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on vaatlusaluse tootega samasugused.
5. JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA
(44)
Uurimise tulemused kinnitasid, et PET-kile silikoonimise tulemusel muutub lõpptoote pind võrreldes PET-aluskilega. See protsess ei muuda siiski toote füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi põhiomadusi. Uurimine kinnitas, et turul on mitut liiki PET-kilet, mida on spetsiifiliselt töödeldud ning mis on hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega, nagu tehti kindlaks esialgses uurimises. Muud analüüsitud kriteeriumid, s.o tootmisprotsess, vastastikune asendatavus/kasutusostarve ja erinevused kulutustes ja hindades, seda järeldust ei muutnud.
(45)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti eespool esitatud järeldused. Pärast kõnealust faktide ja kaalutluste avalikustamist võimaldati neil teatava ajavahemiku jooksul esitada oma seisukoht.
(46)
Isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti nõuetekohaselt, kuid need ei muutnud järeldust jätta PET-kile impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisala sellesse kuuluvate toodete osas muutmata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Osaline vahepealne uurimine, milles käsitleti Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid, lõpetatakse ilma kehtivaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid muutmata.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. november 2010