PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1368/2011
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1121/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o režimy podpory pro zemědělce stanovené v hlavě IV a V uvedeného nařízení, a nařízení (ES) č. 1122/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 142 písm. c), l) a n),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě zkušeností získaných při provádění nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (2) a nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3) a zejména vylepšení podpůrných systémů využívaných orgány státní správy při provádění uvedených nařízení je vhodné tato dvě nařízení zlepšit a zjednodušit, pokud jde o správu přímých plateb a související kontroly.
(2)
V souladu s čl. 16 odst. 3 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1122/2009 mohou členské státy používat informace dostupné v počítačové databázi systému identifikace a evidence skotu pro účely žádosti o podporu pro chovatele skotu. Je vhodné vyjasnit počátek retenčního období platného v souladu s článkem 61 nařízení (ES) č. 1121/2009 pro případy, kdy členské státy této možnosti využijí. Dále by tyto členské státy měly za účelem zjednodušení mít možnost místo podání žádosti podle článku 62 uvedeného nařízení předložit prohlášení o účasti. Nařízení (ES) č. 1121/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(3)
Je třeba aktualizovat některé definice stanovené v nařízení (ES) č. 1122/2009. Dále bude od roku 2012 zavedena oddělená platba za bobuloviny podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009. Proto by měla být podle toho změněna definice režimů podpory souvisejících s touto oblastí a měl by být stanoven vhodný postup pro podávání žádostí.
(4)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 členské státy stanoví nejzazší termín pro podání jednotné žádosti. Po podání jednotné žádosti mají zemědělci možnost v žádosti provést změny ve lhůtách stanovených v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009. Administrativní kontroly a kontroly na místě se uplatní na přijaté konečné verze žádostí podaných členskými státy. Členské státy, které se rozhodnou stanovit nejzazší termín pro podání žádostí na dřívější datum, než jaké je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly být rovněž schopny kontroly zahájit a dokončit dříve. Tyto členské státy by proto měly mít povoleno stanovit nejzazší termín pro změny jednotné žádosti na dřívější datum, než jaké stanoví čl. 14 odst. 2. Aby však měli zemědělci dostatek času pro oznámení případných změn, mělo by toto datum být stanoveno nejdříve 15 dní po nejzazším termínu stanoveném členskými státy pro podání jednotné žádosti.
(5)
V důsledku zavedení podpory „na plochu“ oddělené od výroby se kontroly na místě v řadě případů omezují na ověřování rozlohy a způsobilosti dotčené plochy. Tyto kontroly se do velké míry provádějí formou dálkového průzkumu. Souběžně s tím členské státy pravidelně aktualizují svůj identifikační systém zemědělských pozemků. Metodika, která se pro tyto aktualizace používá, může být podobná provádění kontrol na místě pomocí dálkového průzkumu. V duchu zjednodušení a za účelem snížení administrativních nákladů je tudíž vhodné povolit členským státům, které provádějí systematické aktualizace identifikačních systémů zemědělských pozemků, používat výsledky těchto aktualizací místo tradiční kontroly na místě. Aby se zamezilo vzniku dalšího rizika neoprávněných plateb, je zapotřebí stanovit kritéria, která musejí splňovat systémy řízení a kontroly v členských státech, jež si tuto možnost zvolí. Tato kritéria by měla zejména stanovit intervaly a rozsah aktualizace, podrobnosti týkající se používaných ortosnímků, požadovanou kvalitu identifikačního systému zemědělských pozemků a maximální roční chybovost.
(6)
Požadavek, aby skot v zemědělském podniku splňoval ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (4), se kontroluje prostřednictvím kontrol na místě prováděných v rámci podmíněnosti. Aktuálně existuje povinnost v rámci kontrol způsobilosti přímých plateb kontrolovat také zvířata, na něž není žádána žádná podpora. Tato doplňková kontrola se použije pouze v členských státech, které se rozhodly zachovat vázané přímé platby pro skot. Za účelem zajištění stejné kontrolní zátěže ve všech členských státech a zjednodušení kontrol na místě pro zemědělce a vnitrostátní orgány je však vhodné zrušit kontrolu zvířat, na něž není požadována žádná podpora, v rámci kontrol způsobilosti, pokud členské státy nevyužijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009.
(7)
V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009 je zemědělec povinen uvědomit příslušný orgán, pokud je zvíře během retenčního období přemístěno jinam. Aby se zamezilo riziku nepřiměřeného snížení platby, je nutné v případě zvířat stanovených jako způsobilá pro poskytnutí platby určit pravidla pro případy, kdy nebylo oznámení o přesunu zvířat podáno, ale kdy je možné příslušná zvířata v hospodářství dotčeného zemědělce bezprostředně identifikovat při kontrole na místě.
(8)
Pravidla systému identifikace a evidence zvířat by měla zejména zajistit vysledovatelnost zvířat. Ztráta obou ušních značek v případě skotu a jakékoli ušní značky v případě ovcí a koz způsobí, že zvíře již není způsobilé k získání plateb a zároveň způsobí snížení v souladu s články 65 a 66 nařízení (ES) č. 1122/2009. Existují nicméně situace, kdy tato zvířata lze identifikovat jiným způsobem, a kde je tak vysledovatelnost příslušných zvířat zajištěna.
(9)
V souladu s čl. 63 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1122/2009, pokud skot ohlášený pro platbu ztratí jednu ze dvou ušních značek a je možné ho jednoznačně identifikovat ostatními prostředky systému pro identifikaci a evidenci skotu, je toto zvíře stále zahrnuto v počtu zjištěných zvířat, a tudíž je způsobilé pro získání platby. Systém pro identifikaci a evidenci skotu je navíc obecně dobře zaveden. A proto v případech, kdy skot ztratí obě ušní značky a lze ho jednoznačně identifikovat, měl by být zahrnut v počtu zjištěných zvířat, a tudíž způsobilý pro získání platby. To by však mělo platit pouze v případě, že zemědělec přijal opatření pro nápravu situace před oznámením kontroly na místě. Aby se zamezilo riziku neoprávněných plateb, mělo by být uplatnění tohoto pravidla omezeno na jedno zvíře.
(10)
Nařízením Rady č. 21/2004 ze dne 17. prosince o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (5) byl zaveden nový systém pro identifikaci ovcí a koz, a proto je vhodné zavést podobné ustanovení pro ovce a kozy vykazované k platbě.
(11)
Členské státy, jež využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly mít povoleno stanovit, že oznámení zemědělce v případě nahrazení zvířete během retenčního období lze nahradit oznámením v počítačové databázi pro identifikaci a evidenci skotu. Tato možnost by měla být dána k dispozici všem členským státům.
(12)
Kromě toho jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 1122/2009 zastaralá a měla by být zrušena.
(13)
Nařízení (ES) č. 1122/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Řídicí výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů a řídicí výbor pro přímé platby nezaujaly stanovisko ve lhůtě stanovené jejich předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1121/2009 se mění takto:
1)
V článku 61 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud však členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, stanoví datum, kterým počíná období uvedené v prvním odstavci tohoto článku.“
2)
V článku 62 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
„3. Pokud členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, může mít žádost o prémii na krávy bez tržní produkce mléka podobu prohlášení o účasti, jímž se rovněž splní požadavky stanovené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku. Členský stát může rozhodnout, jestli prohlášení o účasti předložené za daný rok platí pro jeden nebo více následujících roků, pokud informace uvedené v prohlášení o účasti zůstávají přesné.“
Článek 2
Nařízení (ES) č. 1122/2009 se mění takto:
1)
Článek 2 se mění takto:
a)
Bod 12 se nahrazuje tímto:
„(12)
„režimy podpory ‚na plochu‘“ se rozumí režim jednotné platby, platby „na plochu“ v rámci zvláštní podpory a všechny režimy podpory podle hlav IV a V nařízení (ES) č. 73/2009, kromě režimů podpory podle oddílů 7, 10 a 11 uvedené hlavy IV, oddělené platby na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení a oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 uvedeného nařízení a kromě oddělené platby na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení.“
b)
Bod 21 se nahrazuje tímto:
„(21)
„retenčním obdobím“ se rozumí období, během něhož musí být zvíře, na které byla podána žádost o podporu, drženo v hospodářství, jak je uvedeno v čl. 35 odst. 3 a článku 61 nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (6)
2)
Článek 13 se mění takto:
a)
Odstavce 2, 3 a 4 se zrušují;
b)
V odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„6. V případě žádosti o přechodné platby na ovoce a zeleninu podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 8 nařízení (ES) č. 73/2009 obsahuje jednotná žádost kopii smlouvy o zpracování nebo závazku k dodávce podle článku 32 nařízení (ES) č. 1121/2009.“
c)
V odstavci 8 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„8. Způsoby využití plochy uvedené v čl. 6 odst. 2 a příloze VI nařízení (ES) č. 73/2003 nebo ploch ohlášených pro účely zvláštní podpory podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, pokud uvedené plochy nemusejí být ohlášeny v souladu s tímto článkem, se ohlašují pod samostatnou hlavičkou na formuláři jednotné žádosti.“
3)
V čl. 14 odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit dřívější nejzazší termín pro oznámení změn. Toto datum však musí být minimálně 15 kalendářních dní po nejzazším termínu pro podání jednotné žádosti stanovené v souladu s čl. 11 odst. 2.“
4)
V části II hlavě II se název kapitoly IV nahrazuje tímto:
„Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělená platba na cukr a oddělená platba na ovoce a zeleninu a oddělená platba na bobuloviny“
5)
Článek 17 se mění takto:
a)
Název se nahrazuje tímto:
„Požadavky týkající se žádostí o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělenou platbu na cukr a oddělenou platbu na ovoce a zeleninu a oddělenou platbu na bobuloviny“
b)
V odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„1. Zemědělci, kteří žádají o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 7 nařízení (ES) č. 73/2009, o oddělenou platbu na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení nebo o oddělenou platbu na ovoce a zeleninu podle článku 127 nebo o oddělenou platbu na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení, předloží žádost o podporu, jež obsahuje veškeré informace, které jsou nezbytné pro stanovení způsobilosti pro podporu, a to zejména:“
6)
V čl. 28 odst. 1 se zrušuje písmeno f).
7)
Vkládá se nový článek 31a, který zní:
„Článek 31a
Kombinované kontroly na místě
1. Odchylně od článku 31 a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku mohou členské státy v případě režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu podle hlavy III a hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009 rozhodnout o nahrazení kontrol kontrolního vzorku, které se stanoví na základě analýzy rizik uvedené v čl. 31 odst. 1 prvním pododstavci tohoto nařízení, kontrolami založenými na ortosnímcích používaných pro aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků podle článku 6.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci může být učiněno na národní nebo regionální úrovni. Region tvoří celá oblast, kterou pokrývá jeden nebo více autonomních identifikačních systémů zemědělských pozemků.
Členské státy identifikační systém zemědělských pozemků systematicky aktualizují a kontrolují všechny zemědělce v celé oblasti, na něž se vztahuje, maximálně po dobu tří let, přičemž ročně pokryjí minimálně 25 % způsobilých hektarů zaznamenaných v identifikačním systému zemědělských pozemků. Členský stát, který má v identifikačním systému zemědělských pozemků zaregistrováno méně než 150 000 hektarů způsobilých k podpoře, se může odchýlit od požadavku na minimální roční pokrytí.
Před uplatněním tohoto článku členské státy provedou úplnou aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků, na něž se vztahuje, za předchozí tři roky.
Ortosnímky použité k aktualizaci nesmějí být k datu jejich použití pro účely aktualizace identifikačního systému zemědělských pozemků, jak je uvedeno v prvním pododstavci, starší než 15 měsíců.
2. Kvalita identifikačního systému zemědělských pozemků posuzovaná v souladu s čl. 6 odst. 2 za dva roky předcházející uplatnění tohoto článku musí být dostatečná, aby bylo zaručeno účinné ověření podmínek, za kterých se podpory udělují.
3. Chybovost zjištěná v náhodně vybraném vzorku zkontrolovaném na místě nesmí překročit 2 % během dvou let předcházejících uplatnění tohoto článku. Chybovost navíc nesmí překročit 2 % během dvou po sobě jdoucích let při uplatňování tohoto článku.
Členský stát musí chybovost potvrdit v souladu s metodikou vypracovanou na úrovni Unie.
4. Ustanovení čl. 35 odst. 1 se vztahují na kontroly prováděné v souladu s odstavci 1, 2 a 3.“
8)
První věta článku 33 prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Kontroly na místě zahrnují všechny zemědělské pozemky, pro které byla žádána podpora v rámci režimů podpor uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009.“
9)
Článek 37 se zrušuje.
10)
Článek 41 se nahrazuje tímto:
„Článek 41
Časové rozvržení kontrol na místě
1. Na celé retenční období pro dotyčný režim podpory se rozloží alespoň 60 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci. Zbývající procentní podíl kontrol na místě se rozloží na celý rok.
Pokud však retenční období začíná před podáním žádosti o podporu nebo nelze-li jej stanovit předem, kontroly na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci se rozloží na celý rok.
2. Na celé retenční období se rozloží alespoň 50 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. c). Avšak v těch členských státech, ve kterých není plně zaveden a používán systém stanovený nařízením (ES) č. 21/2004, pokud jde o kozy a ovce, zejména ve vztahu k identifikaci zvířat a řádnému vedení evidence, se v průběhu retenčního období provede a rozloží celková minimální míra kontrol na místě v plném rozsahu.“
11)
Článek 42 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Kontroly na místě ověří, jestli jsou splněny všechny podmínky způsobilosti a zahrnují všechna hospodářská zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu, včetně zvířat nahrazených během retenčního období v souladu s článkem 64, která se stále nacházejí v hospodářství, v rámci režimů podpory podléhajících kontrole. V případě kontrol režimů podpory pro skot a v případech, kdy členské státy využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3, je nutné zkontrolovat také potenciálně způsobilý skot.
Kontroly na místě zahrnují zejména ověření, zda počet zvířat přítomných v hospodářství, pro která byly podány žádosti o podporu, a případně počet kusů skotu, které jsou potenciálně způsobilé, odpovídají počtu zvířat zapsaných v evidencích, a pokud jde o skot, počtu zvířat nahlášených do počítačové databáze skotu.“
b)
Odstavec 2 se mění takto:
a)
písmeno c) se zrušuje;
b)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„(d)
je skot identifikován pomocí ušních značek a popřípadě doprovázen zvířecími pasy, zda je veden v evidenci a byl řádně nahlášen do počítačové databáze skotu.
Kontroly uvedené v písmenu d) mohou být provedeny na základě vzorku.“
12)
Články 43 a 44 se zrušují.
13)
V článku 45 se zrušují odstavce 2 a 3.
14)
Článek 57 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pokud se v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, zjistí, že zjištěná plocha s určitou skupinou plodin je větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.“
b)
V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Aniž jsou dotčena snížení a vyloučení podle článků 58 a 60, překročí-li plocha ohlášená v jednotné žádosti plochu zjištěnou pro určitou skupinu plodin v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro tuto skupinu plodin.“
15)
V článku 58 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud plocha ve vztahu k určité skupině plodin vykazovaná pro účely jakéhokoli režimu podpory týkajícího se plochy přesahuje plochu zjištěnou v souladu s článkem 57 tohoto nařízení, vypočte se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesahuje buď 3 %, nebo dva hektary, ale ne více než 20 % zjištěné plochy.“
16)
Články 59 a 61 se zrušují.
17)
Článek 63 se mění takto:
a)
Vkládá se nový odstavec 3a, který zní:
„3a. Jestliže zemědělec neuvědomí příslušné orgány, že zvířata byla v průběhu retenčního období přemístěna jinam, jak požaduje čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec, považují se dotčená zvířata za zjištěná, pokud byla provedena bezprostřední lokalizace zvířat v hospodářství v rámci kontroly na místě.“
b)
V odstavci 4 se vkládá písmeno (aa), které zní:
„(aa).
Pokud jeden kus skotu v hospodářství ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jinými prostředky stanovenými v nařízení (ES) č. 1760/2000, a za předpokladu, že držitel může prokázat, že již přijal opatření na nápravu situace před oznámením kontroly na místě;“
c)
Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:
„5. Ovce nebo koza, která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze identifikovat prostřednictvím prvního identifikačního prostředku podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a za předpokladu, že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému na identifikaci a evidenci ovcí a koz.“
18)
V čl. 64 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členský stát však může stanovit, že oznámení v počítačové databázi skotu o zvířatech, která opustila hospodářství, a jiných zvířatech, která dorazila do hospodářství ve lhůtách stanovených v prvním pododstavci, mohou nahradit informace, které je třeba zaslat příslušnému orgánu v souladu s prvním pododstavcem. V tomto případě, jestliže členský stát nevyužívá možnosti stanovené v čl. 16 odst. 3, zajistí jakýmkoli způsobem, že neexistují žádné pochybnosti ohledně toho, na která zvířata se žádosti zemědělců vztahují.“
19)
V čl. 65 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě použití čl. 16 odst. 3 druhého pododstavce jsou zvířata, pro která lze potenciálně poskytnout podporu, která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci skotu, považována za zvířata, u kterých byly zjištěny nesrovnalosti.“
20)
V článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud je v případě žádosti o podporu v rámci režimu podpory pro ovce/kozy zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených a zjištěných zvířat v souladu s čl. 63 odst. 3, 3a a 5, použije se přiměřeně čl. 65 odst. 2, 3 a 4 od prvního zvířete, u něhož byly nesrovnalosti zjištěny.“
21)
Článek 68 se zrušuje.
22)
V čl. 78 odst. 2 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:
„(d)
s ohledem na režimy podpory, pro něž je stanoven rozpočtový strop v souladu s čl. 51 odst. 2, čl. 69 odst. 3, čl. 123 odst. 1 a čl. 128 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo se uplatňuje v souladu s čl. 126 odst. 2, čl. 127 odst. 2 a čl. 129 odst. 2 uvedeného nařízení, členské státy sečtou částky vyplývající z uplatnění písmen a), b) a c) tohoto odstavce.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1368/2011,
21. detsember 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1121/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse määruse IV ja V jaotises sätestatud põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate toetuskavadega, ning määrust (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 142 punkte c, l ja n,
ning arvestades järgmist:
(1)
Toetudes komisjoni määruse (EÜ) nr 1121/2009 (2) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 (3) rakendamisel saadud kogemustele ning eelkõige riigiasutuste kasutatavates tugisüsteemides tehtud parandustele, on asjakohane parandada ja lihtsustada nimetatud kahte määrust seoses otsetoetuste haldamise ja seonduva kontrolliga.
(2)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teisele lõigule võivad liikmesriigid veiste puhul esitatavas toetusetaotluses kasutada veiste identifitseerimise ja registreerimise elektroonilises andmebaasis sisalduvaid andmeid. On asjakohane täpsustada vastavalt määruse (EÜ) nr 1121/2009 artiklile 61 kohaldatava loomapidamisaja algust, kui liikmesriigid on seda võimalust kasutanud. Lisaks peaks kõnealustel liikmesriikidel olema lihtsuse huvides võimalik asendada kõnealuse määruse artiklis 62 sätestatud taotluse esitamine osalemiskinnituse esitamisega. Määrust (EÜ) nr 1121/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.
(3)
Määruses (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud teatavaid mõisteid tuleks ajakohastada. Lisaks võetakse alates 2012. aastast kasutusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 129 ettenähtud eraldi makstav marjasektori toetus. Seetõttu tuleks vastavalt muuta pindalatoetuse kavade mõistet ning ette näha nõuetekohane taotluste esitamise kord.
(4)
Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad liikmesriigid kindlaks ühtse taotluse esitamise hilisema kuupäeva. Ühtse taotluse esitamise järel on põllumajandustootjatel võimalus oma taotlust muuta määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 14 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Haldus- ja kohapealne kontroll sõltub sellest, millal liikmesriigid saavad kätte lõplikud taotlused. Liikmesriigid, kes otsustavad taotluste esitamise hilisemaks kuupäevaks määrata kuupäeva, mis on määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikes 2 kehtestatud hilisematest kuupäevadest varasem, peaksid ka suutma kontrolli alustada ja selle lõpetada varem. Kõnealustel liikmesriikidel tuleks seega lubada kehtestada ühtses taotluses tehtavate muudatuste hilisemaks kuupäevaks varasem kuupäev, kui on artikli 14 lõikes 2 kehtestatud hilisem kuupäev. Selleks et põllumajandustootjatel oleks aga piisavalt aega võimalikest muutustest teatamiseks, ei tohiks kõnealune kuupäev olla varasem kui 15 päeva pärast liikmesriigi määratud hilisemat kuupäeva ühtse taotluse esitamiseks.
(5)
Tootmiskohustusega sidumata pindalatoetuse kasutuselevõtu tõttu piirdub kohapealne kontroll sageli asjaomase pindala suuruse ja toetuskõlblikkuse kontrollimisega. Kohapealset kontrolli tehakse peamiselt kaugseire teel. Samal ajal ajakohastavad liikmesriigid korrapäraselt oma põldude identifitseerimise süsteemi. Selliseks ajakohastamiseks kasutatav metoodika võib sarnaneda kohapealse kontrolli teostamisega kaugseire teel. Seetõttu on lihtsuse huvides ja halduskulude vähendamiseks asjakohane lubada liikmesriikidel, kes korrapäraselt ajakohastavad oma põldude identifitseerimise süsteemi, kasutada selle tulemusi asendamaks osa traditsioonilisest kohapealsest kontrollist. Selleks, et alusetult tehtud maksete risk ei suureneks, tuleks määrata kindlaks kriteeriumid, mida peavad täitma seda võimalust kasutavate liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Kõnealused kriteeriumid peaksid eelkõige hõlmama ajakohastamise korrapärasust ja sisu, kasutatavate ortofotode üksikasju, põldude identifitseerimise süsteemi nõutavat kvaliteeti ning maksimaalset aastast veamäära.
(6)
Nõuet, mille kohaselt peavad põllumajandusettevõtte veised vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta, (4) kontrollitakse nõuetele vastavuse raames tehtava kohapealse kontrolli kaudu. Praegu tuleb otsetoetuste toetuskõlblikkuse kontrolli raames kontrollida ka loomi, kelle kohta ei ole toetust taotletud. Nimetatud lisakontrolli kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kes on otsustanud säilitada tootmiskohustusega seotud otsetoetused veiste puhul. Selleks aga, et tagada kõigile liikmesriikidele võrdne halduskoormus ning lihtsustada kohapealset kontrolli põllumajandustootjate ja riigiasutuste jaoks, on asjakohane kaotada toetuskõlblikkuse kontrolli raames loomade kontroll, kelle kohta ei ole toetust taotletud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik kasutab määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teises lõigus sätestatud võimalust.
(7)
Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 1 kohaselt teavitab põllumajandustootja pädevat asutust, kui looma asukohta muudetakse loomapidamisaja vältel. Toetuste ebaproportsionaalse vähendamise ohu vältimiseks tuleks kehtestada eeskirjad toetuskõlblike loomade kohta juhuks, kui loomade liikumise teatist ei ole esitatud, kuid asjaomased loomad saab asjaomase põllumajandustootja ettevõttes kohapealse kontrolli käigus kohe tuvastada.
(8)
Loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi käsitlevate eeskirjade abil tuleks eelkõige tagada loomade jälgitavus. Veise mõlema kõrvamärgi ning lamba või kitse ühe kõrvamärgi kadumine muudab looma toetuskõlbmatuks ning toob kaasa ka määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklite 65 ja 66 kohased vähendamised. Samas on mõnel juhul võimalik sellised loomad tuvastada muul viisil ning tagada niiviisi asjaomaste loomade jälgitavus.
(9)
Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 63 lõike 4 punkti a kohaselt loetakse toetuse saamiseks deklareeritud veist, kes on kaotanud ühe kahest kõrvamärgist ning on selgelt ja individuaalselt identifitseeritav veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi muude elementide abil, jätkuvalt kindlaksmääratud veiste hulka ja seega toetuskõlblikuks. Lisaks toimib veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem üldiselt hästi. Seetõttu tuleks ka veis, kelle mõlemad kõrvamärgid on kadunud ja kes on üheselt tuvastatav, arvestada kindlaksmääratud veiste hulka ja lugeda seega toetuskõlblikuks. Seda tuleks kohaldada siiski üksnes siis, kui põllumajandustootja on enne kohapealsest kontrollist teatamist võtnud meetmeid olukorra parandamiseks, ning kõnealuse eeskirja kohaldamine peaks alusetult tehtud maksete riski vältimiseks piirduma ainult ühe loomaga.
(10)
Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 21/2004 (millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ) (5) kohaselt on võetud kasutusele uus, parandatud lammaste ja kitsede identifitseerimise süsteem. Seega on asjakohane võtta samalaadne säte kasutusele lammaste ja kitsede puhul, kes on toetuse saamiseks deklareeritud.
(11)
Liikmesriikidel, kes kasutavad määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõikes 3 sätestatud võimalust, peaks olema võimalik ette näha, et veiste identifitseerimise ja registreerimise elektroonilisse andmebaasi sisestatavad teated asendavad asjaomase põllumajandustootja teadet looma asendamise kohta loomapidamisaja vältel. Selline võimalus tuleks anda kõigile liikmesriikidele.
(12)
Lisaks on määruse (EÜ) nr 1122/2009 teatavad sätted aegunud ning tuleks välja jätta.
(13)
Määrust (EÜ) nr 1122/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.
(14)
Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ega otsetoetuste korralduskomitee ei ole oma arvamust eesistuja poolt määratud ajaks esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1121/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklile 61 lisatakse järgmine lõik:
„Kui liikmesriik kasutab aga määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teise lõiguga ettenähtud võimalust, määrab ta kindlaks kuupäeva, mil algab käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud ajavahemik.”
2)
Artiklile 62 lisatakse lõige 3:
„3. Kui liikmesriik kasutab määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teise lõiguga ettenähtud võimalust, võib ammlehmatoetuse taotluse esitada osalemiskinnituse vormis, mis vastab ka käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b sätestatud nõuetele. Liikmesriik võib otsustada, et asjaomase aasta kohta esitatud osalemiskinnitus kehtib ühe või mitu järgnevat aastat, tingimusel et selles esitatud teave on endiselt õige.”
Artikkel 2
Määrust (EÜ) nr 1122/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
punkt 12 asendatakse järgmisega:
„(12) „pindalatoetuse kavad”- ühtne otsemaksete kava, pindala eritoetus ja kõik määruse (EÜ) nr 73/2009 IV ja V jaotise alusel kehtestatud toetuskavad, välja arvatud IV jaotise 7., 10., ja 11. jaos kehtestatud toetuskavad, välja arvatud nimetatud määruse artikli 126 alusel eraldi makstav suhkrutoetus, nimetatud määruse artikli 127 alusel eraldi makstav puu- ja köögiviljatoetus ning nimetatud määruse artikli 129 alusel eraldi makstav marjasektori toetus;”;
b)
punkt 21 asendatakse järgmisega:
„(21) „loomapidamisaeg”- aeg, mille jooksul tuleb toetusetaotlusega hõlmatud looma põllumajandusettevõttes pidada vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1121/2009 (6) artikli 35 lõikele 3 ja artiklile 61;
2)
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja;
b)
lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„6. Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 8. jaoga ettenähtud puu- ja köögivilja üleminekutoetuse taotluse puhul peab ühtne taotlus sisaldama töötlemislepingu või tarnekohustuse koopiat, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1121/2009 artiklis 32.”;
c)
lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„8. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 6 lõikes 2 ja nimetatud määruse VI lisas osutatud maakasutusviisid, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohase eritoetuse saamiseks deklareeritud pindalad, kui neid pindalasid ei tule deklareerida kooskõlas käesoleva artikliga, deklareeritakse ühtse taotluse vormil eraldi rubriigi all.”
3)
Artikli 14 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid kehtestada muudatustest teatamiseks varasema tähtaja. Kõnealune tähtaeg ei ole aga varasem kui 15 päeva pärast artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtestatud hiliseimat kuupäeva ühtse taotluse esitamiseks.”
4)
II osa II jaotise IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
„Suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate toetus, eraldi makstav suhkrutoetus, eraldi makstav puu- ja köögiviljatoetus ning eraldi makstav marjasektori toetus”.
5)
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
a)
pealkiri asendatakse järgmisega:
„Suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate toetuse, eraldi makstava suhkrutoetuse, eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse ning eraldi makstava marjasektori toetuse taotlustega seotud nõuded”;
b)
lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„1. Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 7. jaos sätestatud suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate toetust taotlevad põllumajandustootjad, kõnealuse määruse artiklis 126 sätestatud eraldi makstavat suhkrutoetust, kõnealuse määruse artiklis 127 sätestatud eraldi makstavat puu- ja köögiviljatoetust või kõnealuse määruse artiklis 129 sätestatud eraldi makstavat marjasektori toetust taotlevad põllumajandustootjad esitavad toetusetaotluse, mis sisaldab kogu toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks vajalikku teavet, eelkõige järgmist:”.
6)
Artikli 28 lõike 1 punkt f jäetakse välja.
7)
Lisatakse artikkel 31a:
„Artikkel 31a
Kombineeritud kohapealne kontroll
1. Erandina artiklist 31 ning käesolevas artiklis sätestatud tingimustel võivad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises ning V jaotise 2. peatükis osutatud ühtse otsemaksete kava ja ühtse pindalatoetuse kava puhul otsustada asendada käesoleva määruse artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus osutatud riskianalüüsi alusel kehtestatava kontrollitava valimi kontrollimise artiklis 6 osutatud põldude identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks kasutatavatel ortofotodel põhineva kontrolliga.
Esimeses lõigus osutatud otsuse võib vastu võtta riiklikul või piirkondlikul tasandil. Piirkond peab koosnema kogu maa-alast, mis on hõlmatud ühe või mitme autonoomse põldude identifitseerimise süsteemiga.
Liikmesriigid ajakohastavad süstemaatiliselt põldude identifitseerimise süsteemi ja kontrollivad maksimaalselt kolmeaastase ajavahemiku jooksul kogu süsteemiga hõlmatud maa-ala kõiki põllumajandustootjad, hõlmates aastas kontrolliga vähemalt 25 % põldude identifitseerimise süsteemis registreeritud toetuskõlblikest hektaritest. Kui aga liikmesriigis on põldude identifitseerimise süsteemis registreeritud alla 150 000 toetuskõlbliku hektari, võib ta teha erandi iga-aastase kontrollimäära miinimumnõudest.
Enne käesoleva artikli kohaldamist tuleb liikmesriikidel asjaomast põldude identifitseerimise süsteemi eelneva kolme aasta jooksul täielikult ajakohastada.
Ajakohastamiseks kasutatavad ortofotod ei tohi olla enam kui 15 kuud vanad päeval, mil neid kasutatakse esimese lõigu kohaselt põldude identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks.
2. Artikli 6 lõike 2 kohaselt hinnatava põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteet peab käesoleva artikli kohaldamisele eelneva kahe aasta jooksul olema piisav selleks, et tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist.
3. Juhusliku valimi kohapealse kontrolli käigus tuvastatud veamäär ei tohi käesoleva artikli kohaldamisele eelneva kahe aasta jooksul ületada 2 %. Lisaks ei tohi käesoleva artikli kohaldamisel ületada veamäär kahel järjestikusel aastal 2 %.
Liikmesriik kinnitab veamäära liidu tasandil koostatud metoodika kohaselt.
4. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt teostatava kontrolli suhtes kohaldatakse artikli 35 lõiget 1.”
8)
Artikli 33 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
„Kohapealne kontroll hõlmab kõiki põlde, mille puhul on toetust taotletud määruse (EÜ) nr 73/2009 I lisas loetletud toetuskavade alusel.‘
9)
Artikkel 37 jäetakse välja.
10)
Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 41
Kohapealse kontrolli ajastamine
1. Vähemalt 60 % artikli 30 lõike 2 punkti b teises lõigus sätestatud miinimummäärale vastavatest kohapealsetest kontrollidest jaotatakse asjaomase toetuskava kogu loomapidamisajale. Ülejäänud kohapeane kontroll jaotatakse aasta peale.
Kui aga loomapidamisaeg algab enne toetusetaotluse esitamist või kui seda ei saa eelnevalt kindlaks määrata, jaotatakse artikli 30 lõike 2 punkti b teises lõigus sätestatud kohapealne kontroll aasta peale.
2. Vähemalt 50 % artikli 30 lõike 2 punktis c sätestatud miinimummäärale vastavatest kohapealsetest kontrollidest jaotatakse kogu loomapidamisajale. Kogu miinimummäärale vastavad kohapealsed kontrollid tehakse aga täies ulatuses ja jaotatakse kogu loomapidamisajale neis liikmesriikides, kus ei ole täielikult rakendatud ega kohaldatud määrusega (EÜ) nr 21/2004 kehtestatud süsteemi lammaste ja kitsede kohta, eelkõige seoses loomade identifitseerimise ja nõuetekohase registripidamisega.”
11)
Artiklit 42 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas kõik toetuskõlblikkuse tingimused on täidetud ning kontroll hõlmab kõiki loomi, kelle kohta on kontrollitavate toetuskavade alusel esitatud toetusetaotlused, sealhulgas loomi, kes on artikli 64 kohaselt loomapidamisaja vältel asendatud ja kes on endiselt põllumajandusettevõttes. Veisetoetuskavade kontrolli puhul ja kui liikmesriik kasutab artikli 16 lõikes 3 sätestatud võimalust, kontrollitakse ka potentsiaalselt toetuskõlblikke veiseid.
Kohapealse kontrolli käigus kontrollitakse eelkõige, et põllumajandusettevõttes olevate loomade arv, mille kohta toetusetaotlused on esitatud, ja vajaduse korral potentsiaalselt toetuskõlblike veiste arv, vastab registritesse kantud loomade arvule, ja veiste puhul veiste elektroonilisse andmebaasi teatatud loomade arvule.”;
b)
lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
a)
punkt c jäetakse välja;
b)
punkt d asendatakse järgmisega:
„d)
kas veised on kõrvamärkide alusel identifitseeritavad ning neil on vajaduse korral loomapassid ning nad on kantud registrisse ja neist on nõuetekohaselt teatatud veiste elektroonilisse andmebaasi.
Punktis d osutatud kontrolli võib teostada valimi alusel.”
12)
Artiklid 43 ja 44 jäetakse välja.
13)
Artikli 45 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.
14)
Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Pindalatoetuse kavade alusel esitatavate taotluste puhul kasutatakse toetuse arvutamiseks deklareeritud pindala, kui määratud põllukultuurirühma pindala leitakse olevat suurem kui toetusetaotluses deklareeritud.”;
b)
lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„3. Ilma et see piiraks vähendamiste või väljaarvamiste kohaldamist kooskõlas artiklitega 58 ja 60 pindalatoetuse kavade alusel esitatud toetusetaotluse puhul, võetakse toetuse arvutamise aluseks sellele põllukultuurirühmale kindlaksmääratud pindala, kui ühtses taotluses deklareeritud pindala on suurem kui asjaomasele põllukultuurirühmale määratud pindala.”
15)
Artikli 58 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Kui põllukultuurirühma puhul ületab pindalatoetuse kavade jaoks deklareeritud pindala kooskõlas artikliga 57 kindlaksmääratud pindala, arvutatakse toetus kindlaksmääratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne leitud erinevus, kui see erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaksmääratud pindalast.”
16)
Artiklid 59 ja 61 jäetakse välja.
17)
Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:
a)
lisatakse lõige 3a:
„3a. Kui põllumajandustootja ei ole artikli 16 lõike 1 teise lõigu kohaselt teavitanud pädevat asutust looma asukoha muutmisest loomapidamisaja vältel, loetakse asjaomased loomad kindlaksmääratuteks, kui nende asukoht on kohapealse kontrolli käigus põllumajandusettevõttes otsekohe kindlaks tehtud.”;
b)
lõikele 4 lisatakse punkt aa:
„aa)
kui põllumajandusettevõtte üks veis on kaotanud kaks kõrvamärgist, loetakse ta kindlaksmääratud veiseks, tingimusel et ta on siiski identifitseeritav registri, loomapassi, andmebaasi või määruses (EÜ) nr 1760/2000 sätestatud muude vahendite abil, ning tingimusel et loomapidaja suudab tõendada, et ta on enne kohapealsest kontrollist teatamist võtnud juba meetmeid olukorra parandamiseks;”;
c)
lisatakse lõige 5:
„5. Lammas või kits, kes on kaotanud ühe kõrvamärgise, loetakse kindlaksmääratuks, tingimusel et loom on siiski identifitseeritav esimese identifitseerimisvahendiga vastavalt määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 4 lõike 2 punktile a, ning tingimusel et lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kõik muud nõuded on täidetud.”
18)
Artikli 64 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Liikmesriik võib siiski sätestada, et looma väljaviimisel põllumajandusettevõttest ja teise looma sinna saabumisel esimeses lõigus sätestatud ajavahemiku piires võib pädevale asutusele esimese lõigu kohaselt saadetava teabe asemel edastada andmed elektroonilisse andmebaasi. Kui liikmesriik ei kasuta artikli 16 lõikes 3 sätestatud võimalust, peab ta sel juhul mis tahes viisil tagama, et ei ole kahtlust, millised loomad on hõlmatud põllumajandustootjate taotlustega.”
19)
Artikli 65 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohaldamisel loetakse potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, keda ei ole veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemis õigesti identifitseeritud või registreeritud, loomadeks, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramisi.”
20)
Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Kui lamba-/kitsetoetuskava alusel esitatavate toetusetaotluste puhul avastatakse erinevus deklareeritud loomade arvu ning artikli 63 lõigete 3, 3a ja 5 kohaselt kindlaksmääratud loomade arvu vahel, kohaldatakse artikli 65 lõikeid 2, 3 ja 4 mutatis mutandis juba esimesest loomast alates, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramine.”
21)
Artikkel 68 jäetakse välja.
22)
Artikli 78 lõike 2 esimese lõigu punkt d asendatakse järgmisega:
„d)
nende toetuskavadega seoses, mille puhul on eelarve ülemmäär määratud kindlaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 51 lõikega 2, artikli 69 lõikega 3, artikli 123 lõikega 1 ja artikli 128 lõikega 2 või seda kohaldatakse kooskõlas nimetatud määruse artikli 126 lõikega 2, artikli 127 lõikega 2 ja artikli 129 lõikega 2, liidab liikmesriik käesoleva lõike punktide a, b ja c kohaldamisest tulenevad summad kokku.”
Artikkel 3
Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolevat määrust kohaldatakse nende toetusetaotluste suhtes, mis on seotud 1. jaanuarist 2012 algavate turustusaastate või toetusperioodidega.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. detsember 2011