PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2012,
kterým se stanoví seznam kritických fází rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu
(2012/117/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (1), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Finanční a právní rámec programu Galileo byl stanoven nařízením (ES) č. 683/2008. Podle tohoto nařízení je Evropská unie vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů a systém vytvořený v rámci programu Galileo sestává z konstelace družic a sítě pozemních stanic.
(2)
V rámci integrovaného řízení rizik pro hodnocení provádění programu Galileo je třeba, aby správce programu včas učinil kritická rozhodnutí, tedy rozhodnutí, jež mají zásadní dopad na náklady, časový rozvrh, výkonnost a/nebo rizika, a aby, pokud jde o kritická rozhodnutí, jež mají být přijata, a provádění těchto rozhodnutí, jednal transparentním způsobem. Ke kritickým rozhodnutím se řadí zřízení pozemních infrastruktur v rámci fáze vývoje a ověřování a zaváděcí fáze programu.
(3)
Celosvětová síť pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo zahrnuje na jedné straně šest středisek a jednu stanici a na straně druhé čtyři série tzv. vzdálených stanic.
(4)
Šest pozemních středisek a stanice zahrnuje: dvě vzájemně redundantní střediska kontrolující provoz celého systému (dále jen „kontrolní střediska“ nebo „GCC“); bezpečnostní středisko systému Galileo uvedené v článku 16 nařízení č. 683/2008, které dohlíží na bezpečnost systému a poskytovaných služeb a které je z důvodů kontinuity služby zdvojeno (dále jen „bezpečnostní středisko Galileo“ nebo „GSMC“); středisko služeb, které zajišťuje propojení mezi systémem a uživateli otevřené služby, obchodní služby a služby pro zajištění bezpečnosti života (dále jen „středisko služeb GNSS“ nebo „GSC“); středisko, které řídí generování informací nezbytných pro fungování služby pomoci a záchrany a které zajišťuje propojení mezi systémem a Cospas-Sarsat (dále jen „středisko pro služby SaR“); středisko, které jménem správce programu a nezávisle na uživateli hodnotí kvalitu poskytovaných služeb a sděluje uživatelům informace o časových a geodetických rámcích (dále jen „výkonnostní středisko Galileo“); stanice, která umožňuje ověřit kvalitu signálů vysílaných družicemi na oběžné dráze bezprostředně po jejich vypuštění (dále jen „testovací stanice na oběžné dráze“).
(5)
Při volbě umístění těchto středisek a stanic musí být zvážena případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení vyhovujícího pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých středisek a stanic a technická a rozpočtová omezení a požadavky jednotlivých členských států na národní bezpečnost.
(6)
Ke čtyřem sériím tzv. vzdálených stanic patří: stanice pro dálkové ovládání a telemetrii, které zajišťují propojení mezi družicemi a oběma kontrolními středisky (dále jen „stanice TTC“); měřicí stanice Galileo, které pomocí měření pseudovzdáleností a přijímání signálů vysílaných družicemi dohlížejí na kvalitu poskytované služby (dále jen „GSS stanice“); stanice zajišťující odesílání dat družicím a předávající údaje nezbytné pro poskytování služeb (dále jen „stanice ULS“); stanice, které zajišťují sběr dat nezbytných pro provoz služby pomoci a záchrany (dále jen „stanice SaR“).
(7)
Při volbě počtu a umístění vzdálených stanic musí být zvážena případná geografická a technická omezení související s optimálním rozmístěním po planetě, případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení, které je vyhovující pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých stanic a požadavků jednotlivých členských států na národní bezpečnost. Vzhledem k tomu, že se tato volba může měnit v závislosti na stavu programů, jejich potřebách a vývoji logistických nebo politických požadavků, lze počet a umístění vzdálených stanic, které mají být zřízeny, uvést pouze pro informaci.
(8)
Je proto třeba stanovit kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění prvků celosvětové sítě pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo.
(9)
Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 683/2008,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu uvedených v čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 683/2008, jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. února 2012.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
23. veebruar 2012,
millega sätestatakse loetelu olulistest otsustusetappidest, mis võimaldavad anda hinnangu programmi „Galileo” rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis
(2012/117/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Programmi „Galileo” finants- ja õigusraamistik on sätestatud määruses (EÜ) nr 683/2008. Vastavalt nimetatud määrusele on Euroopa Liit kogu programmide käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara ning programmi „Galileo” raames loodud süsteemi (mis koosneb satelliitidest ja maajaamade ülemaailmsest võrgust) omanik.
(2)
Terviklik riskihaldus programmi „Galileo” rakendamise hindamiseks eeldab, et programmihaldur langetaks õigel ajal tähtsad otsused, mis mõjutavad oluliselt kulusid, ajakava, toimimist ja/või riske, ning toimiks tulevaste tähtsate otsuste tegemisel ja nende rakendamisel läbipaistvalt. Need otsused hõlmavad ka maapealsete infrastruktuuride rajamist arendus- ja valideerimisetapis ning programmi kasutuselevõtu etapis.
(3)
„Galileo” süsteemiga seotud maapealsete jaamade ülemaailmsesse võrku kuulub kuus keskust ja üks jaam ning neli „kaugjaamade” rühma.
(4)
Kuus keskust ja üks jaam hõlmavad järgmist: kaks keskust, mis on vastastikku asendatavad ning kontrollivad süsteemi üldist toimimist (edaspidi „juhtimiskeskused”); „Galileo” süsteemi turvakeskus vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 16, mis jälgib süsteemi ja teenuste turvalisust ning mis on teenuse järjepidevuse tagamiseks dubleeritud (edaspidi „„Galileo” turvakeskus”); teenuskeskus, mis on vahelüli süsteemi ning avatud teenuse, kommertsteenuse või ohutusteenuse kasutajate vahel (edaspidi „GNSSi teenuskeskus”); keskus, mis kontrollib otsingu- ja päästetegevuse teenuste toimimiseks vajalike andmete genereerimist ning on vahelüli süsteemi ja organisatsiooni Cospas-Sarsat vahel (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus”); keskus, mis annab programmi haldajale käitajast sõltumatu hinnangu osutatavate teenuste kvaliteedi kohta ning edastab kasutajatele teavet aja ja asukoha kohta (edaspidi „„Galileo” kvaliteedikeskus”); jaam, mis võimaldab kontrollida orbiidil asuvate satelliitide signaalide kvaliteeti kohe pärast satelliidi orbiidile saatmist (edaspidi „orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam”).
(5)
Kõnealuste keskuste ja jaama asukoha valikul võetakse arvesse juba olemas olevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud neile pandud ülesannete täitmiseks, ning kohustuslike turvanõuete, tehniliste ja eelarveliste tegutsemispiirangute ning iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete järgimist kõigi keskuste ja jaama poolt.
(6)
Neli kaugjaamade rühma on järgmised: kaugjuhtimise ja kaugmõõtmise jaamad, mis üleslüli ja allalüli kaudu tagavad side satelliitide ja kahe kontrollkeskuse vahel, (edaspidi „kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad”); „Galileo” seirejaamad, mis seoses teenuste osutamisega mõõdavad pseudokaugust ja koguvad satelliitide saadetud signaale, et kontrollida nende kvaliteeti (edaspidi „„Galileo” seirejaamad”); üleslaadimisjaamad, mis edastavad satelliitidele teenuste osutamiseks vajalikud andmed (edaspidi „üleslaadimisjaamad”); jaamad, mis tagavad otsingu- ja päästetegevuse teenuste osutamiseks vajalike andmete kogumise (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse jaamad”).
(7)
Kaugjaamade arvu ja asukoha valikul võetakse arvesse geograafilisi ja tehnilisi tingimusi, et tagada kogu planeedi optimaalne hõlvatus, juba olemasolevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud jaamadele pandud ülesannete täitmiseks, ning iga jaama kohustuslike turvanõuete ja iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete täitmist. Kuna loodavate kaugjaamade arv ja asukoht võivad muutuda vastavalt programmide arengule ja vajadustele ning logistilistele või poliitilistele nõuetele, vajab see alles kokkuleppimist ning on antud vaid soovituslikul eesmärgil.
(8)
Seepärast on asjakohane määrata kindlaks olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu „Galileo” programmiga seotud süsteemi maajaamade ülemaailmse võrgustiku osade väljaehitamisele.
(9)
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 19 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu „Galileo” programmi rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 3 punktides b ja c, on esitatud käesoleva otsuse lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 23. veebruar 2012