PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 511/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Status tržního hospodářství - individuální zacházení
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Běžná hodnota
(8)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.
(9)
Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.
(10)
Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(11)
Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(12)
Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Vývozní cena
(14)
Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Srovnání
(15)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.
(16)
Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.
(17)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Dumpingová rozpětí
(18)
Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(19)
Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.
4.3 Spotřeba v Unii
(23)
Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.
(24)
Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.
(25)
Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR
4.4.1 Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(27)
Po přijetí argumentu uvedeného v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.
Tabulka 2
Celkový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Podíl na trhu
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ceny (v EUR/t)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu
(28)
Z revidovaných údajů v uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.
(29)
Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.
4.4.2 Cenové podbízení
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie v uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
99
92
75
68
Podíl na trhu
Index
100
101
86
76
77
Průměrné prodejní ceny
Index
100
86
96
95
92
(34)
Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(37)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.
(38)
Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.
(39)
V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.
(40)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.
(41)
V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(42)
Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.2 Účinek jiných činitelů
(43)
Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.
(44)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.
(45)
Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(46)
Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii
(49)
Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.
(50)
Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.
(51)
Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(52)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.
(53)
Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.
(54)
Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.
6.3 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(56)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se zájmu Unie
(58)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(60)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.
(61)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
7.3 Závazky
(62)
Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.
7.4 Konečný výběr prozatímního cla
(64)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 511/2010,
14. juuni 2010,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (komisjon) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1247/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „vaatlusalune riik”) pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa metalliliit (EUROMETAUX) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu molübdeentraadi kogutoodangust.
(3)
Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(5)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava HRVst pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(6)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 kuni 17.
3. DUMPING
3.1. Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine
(7)
Kuna turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise järelduste kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18 kuni 23.
3.2. Normaalväärtus
(8)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas koostööd teinud tootja asjaolu, et normaalväärtuse määramiseks HRV jaoks kasutatakse USA ekspordihindu teistesse riikidesse (sealhulgas Euroopa Liitu). Ta tegi ettepaneku kasutada selle asemel liidus sarnase toote eest tegelikult makstud või makstavat hinda, kuna ta järeldas, et selle põhjal määratud normaalväärtus annaks madalama dumpingumarginaali.
(9)
Sama tootja väitis, et normaalväärtust tuleks vähendada, et võtta arvesse kasutegurit, mis temal kui vertikaalselt integreeritud tootjal on võrreldes kaebuse esitaja või võrdlusriigi tootjaga, kellel ei ole peamise tooraine molübdeeni maagi kaevandusi.
(10)
Seoses esimese väitega märgitakse, et liidus tegelikult makstud või makstava hinna kasutamine on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a ettenähtud valikuvõimalus, mida võib kasutada ainult juhul, kui muid samas artiklis nimetatud võimalusi ei saa kasutada. Kuna käesolevas menetluses tegi koostööd kolmanda riigi tootja ja seetõttu oli võimalik kasutada kolmandas turumajanduslikus riigis kehtivat müügihinda teistesse riikidesse, siis ei ole mingit legaalset õigustust kasutada muid artikli 2 lõike 7 punkti a valikuid. Seetõttu lükati väide tagasi.
(11)
Seoses teise väitega märgitakse, et koostööd teinud tootja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tootjate integreerumine on hindu ja hinna võrreldavust mõjutav tegur. Seetõttu lükati väide tagasi.
(12)
Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid võrdlusriigi tootja valiku, arvestades asjaolu, et kõnealune äriühing USAs on kaebuse esitaja tütarettevõtja. Sellega seoses märgitakse, et asjaolu, et esitatud võrdlusriigi äriühing on kaebuse esitaja sidusettevõtja, ei välistanud saadud teabe on usaldusväärsust ja kontrollitavust.
(13)
Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24 kuni 25.
3.3. Ekspordihind
(14)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 26.
3.4. Võrdlus
(15)
Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 27 nimetatud kaudseid makse kohandati 5 % ning see on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille puhul võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd teinud eksportiv tootja vaidlustas kõnealuse kohandamise viisi ja väitis, et seda tuleks pigem arvutada ekspordihinda langetava tegurina.
(16)
Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses - käibemaksu sisaldav kategooria. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.
(17)
Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 27.
3.5. Dumpingumarginaalid
(18)
Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud üleriigiline dumpingumarginaal 68,4 %.
4. KAHJU
4.1. Liidu toodang
(19)
Meenutatakse, et ainsa täielikult koostööd teinud liidu tootja salajaste äriandmete kaitseks on kõik tundliku teabega seotud andmed esitatud kas indekseeritult või vahemikuna.
(20)
Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 ja 31.
4.2. Liidu tootmisharu määratlus
(21)
Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 32.
(22)
Seoses ajutise määruse põhjendusega 33 märgitakse, et ühe huvitatud isiku saadud märkuste alusel avastati tehniline viga. Liidu tootja majandusaasta 2005 (MA) katab ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mitte 1. märtsist 2004 kuni 28. veebruarini 2005, nagu on märgitud põhjenduses. Seega on kahju hindamise alguspunktiks 2005. aasta märts.
4.3. Liidu tarbimine
(23)
Meenutatakse, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti Eurostatist saadud kolmandate riikide koguimpordi andmed teadaolevate liidu tootjate müügimahule. Samuti meenutatakse, et selle CN-koodi alla, kuhu kuulub vaatlusalune toode, kuuluvad ka muud tooted, mis jäävad uurimise kohaldamisalast välja, ning kuna üksnes vaatlusaluse toote kohta impordistatistikat ei ole, kohandati Eurostati andmeid kaebuse esitaja pakutud meetodil. See meetod põhineb HRVst pärit impordiväärtuse võrdlemisel liidu tootja müügihindadega.
(24)
Esialgsete arvutuste puhul kasutati impordi andmeid kalendriaasta kohta, kuid teadaolevate tootjate müügimahu aluseks võeti majandusaasta. Üks huvitatud isik vaidlustas selle tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud ajavahemiku lahknevuse ning väitis, et import peaks samuti põhinema majandusaastal.
(25)
Kõnealust väidet peeti põhjendatuks ja seetõttu korrigeeriti Eurostati andmeid, et need vastaksid samadele ajavahemikele, nimelt majandusaastatele. Selle tulemusena muudeti ajutise määruse tabelis 1 esitatud liidu tarbimist käsitlevaid andmeid järgmiselt; uued näitajad on esitatud tabelis 1:
Tabel 1
Liidu tarbimine
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
403
396
430
396
358
Indeks 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Molübdeentraadi tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Nõudlus vähenes 2006. aastal 2 % ja tõusis 2007. aastal 9 %, seejärel seoses majanduskriisiga see langes 2008. aastal ja uurimisperioodil.
4.4. Import HRVst Euroopa Liitu
4.4.1. HRV impordi maht ja turuosa
(27)
Allolevas tabelis on näha põhjenduses 25 nimetatud väite vastuvõtmise järel Hiina molübdeentraadi impordi korrigeeritud kogumaht, turuosa ja hinnad vaatlusalusel perioodil liidu turule importimisel. Märgitakse, et see korrigeerimine ei mõjutanud impordimahtu vaatlusalusest riigist uurimisperioodil.
Tabel 2
HRVst pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
42
56
87
100
97
Indeks 2005 = 100
100
133
207
238
231
Turuosa
Indeks 2005 = 100
100
136
194
243
261
Hind (eurot/tonn)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indeks
100
117
105
97
96
Allikas: Eurostati ja kaebuses esitatud andmed
(28)
Tabeli 2 korrigeeritud näitajate põhjal ilmnes, et üldiselt jäid ajutise määruse põhjenduse 36 tabelis esitatud vaatlusaluse riigi impordimahtude ja turuosa suunad muutumatuks. Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes märkimisväärselt: 42 tonnilt 2005. aastal 100 tonnile 2008. aastal, seega rohkem kui kaks korda. Pärast 2008. aasta tipptaset vähenes import uurimisperioodil vastavalt liidu tarbimise muutumisele. Lisaks suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda.
(29)
Keskmise impordihinna korrigeeritud näitajad näitavad nüüd 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel langustrendi. Leiti, et vaatlusalusel perioodil langesid HRVst pärit keskmised impordihinnad 4 %.
4.4.2. Hindade allalöömine
(30)
Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40.
4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(31)
Meenutatakse, et nagu on märgitud algmääruse põhjenduses 41, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni.
(32)
Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41 kuni 43 esitatud ajutised järeldused.
(33)
Pärast ajutist määrust ja pärast väikeste muudatuste tegemist liidu tarbimise kohta tabelis 1, on liidu tootmisharu turuosa kohandatud järgmiselt, samas kui müügimaht ja keskmine müügihind jäid muutumatuks:
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul
(indeks)
100
99
92
75
68
Turuosa
Indeks
100
101
86
76
77
Keskmised müügihinnad
(indeks)
100
86
96
95
92
(34)
Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 45, vähenes liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul märkimisväärselt, 32 % vaatlusalusel perioodil. Müügimaht langes tunduvalt rohkem kui tarbimine, mis, nagu näha tabelist 2, langes samal perioodil 11 %. Selle tagajärjel langes liidu tootmisharu turuosa samal perioodil märkimisväärselt 23 %.
(35)
Kuna liidu tootmisharu müügihindade, varude, tööhõive ja finantstulemuste näitajate muutuste suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46 kuni 57 esitatud ajutised järeldused.
(36)
Kinnitatakse ka järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 58 kuni 61.
5. PÕHJUSLIK SEOS
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(37)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon esialgu, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.
(38)
Meenutatakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Pärast ajutisi meetmeid ja pärast HRVst pärit impordi näitajate korrigeerimist, nagu nähti ette põhjenduses 25, suurenes impordimaht ja Hiina eksportijate turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kahe korra.
(39)
Korrigeerimise tulemusel langesid dumpinguhinnaga impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 4 %, jäädes pidevalt madalamaks liidu tootmisharu hindadest ning lüües neid uurimisperioodil alla 30 kuni 35 %. Seetõttu pidi liidu tootmisharu Hiina eksportijate hinnasurvele pidevalt järele andma, et liidu turul konkurentsivõimelisena püsida.
(40)
Üks huvitatud isik vaidlustas põhjusliku seose olemasolu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ta väitis, et ei ole mingisugust vastavust liidu tootmisharu finantstulemuste ja dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemise vahel. Ta rõhutas, et kuigi HRVst pärit import suurenes 2007. aastal võrreldes eelmiste perioodidega märkimisväärselt, liikus ka liidu tootmisharu samal aastal kahjumist kasumisse.
(41)
Sellega seoses märgitakse esiteks, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui import kasvas üle kahe korra, vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt 32 %, mille tõttu ta kaotas samal ajavahemikul 33 % oma turuosast. Samal ajal näitasid ka kõik muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, kasumlikkus ja rahavoog märkimisväärset langustrendi. Teiseks, uurimine näitas, et liidu tootmisharu nõrgad tulemused olid seotud hinnalangetamisega, kui ta püüdis Hiina eksportijatele kaotatud olulisi kliente tagasi võita. 2007. aastal jätkas liidu tootmisharu püüdeid kliente tagasi võita, võttes ratsionaliseerimismeetmeid, et hoida tootmiskulud madalad ja konkureerida madala dumpinguhinnaga impordiga. Seega leiti, et ajutise määruse põhjendustes 63 kuni 66 tehtud järeldused on õiged ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(42)
Eespool märgitu alusel võib kinnitada, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majandusolukorrale uurimisperioodi jooksul.
5.2. Muude tegurite mõju
(43)
Meenutatakse, et põhjusliku seose analüüsil uuriti ka muid tegureid, nimelt nõudluse arengut, liidu tootmisharu kulude suurenemist, tema eksporditegevust ja samuti teistest riikidest pärit impordi võimalikku mõju.
(44)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule osaks saanud oluline kahju oli põhjustatud muudest teguritest kui dumpinguhinnaga impordist, nimelt i) nõudluse vähenemisest majanduskriisi ja tehnoloogiamuutuste tõttu ning ii) liidu tootmisharu eksporditegevusest.
(45)
Tarbimise langusega seoses märgitakse, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes märkimisväärselt rohkem (- 32 %) kui liidu tarbimine (- 11 %), mille tagajärjel turuosa vähenes 33 %. Samal ajal suurenes Hiina eksportijate turuosa märkimisväärselt üle kahe korra. Seega leiti, et ajutise määruse põhjenduses 69 tehtud järeldust võib kinnitada ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata.
(46)
Mis puutub eksporti, siis tõepoolest oli suundumus liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemisele, selle põhjused on esitatud ajutise määruse põhjenduses 72 (st vastavuses ülemaailmse autotööstuse langusega alates 2008. aastast). Uurimine näitas, et ekspordimüük ei olnud liidu tootmisharu põhiline äritegevus, kuna ekspordimüügi osakaal ei ületanud kunagi 17 % liidu müügist vaatlusalusel perioodil. Olulisem on siiski asjaolu, et lisaks ajutise määruse põhjendustele 71 ja 72 märgitakse, et liidu müügihinnad eksporditurul olid kõrgemal kui tema müügihinnad liidus. Seetõttu võib ekspordi müügimahu vähenemisest põhjustatud negatiivset mõju pidada väga piiratuks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(47)
Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67 kuni 80.
6. LIIDU HUVID
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(48)
Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83 kuni 86 sätestatud esialgsed järeldused.
6.2. Liidu importijate, müüjate ja kasutajate huvid
(49)
Meenutatakse, et vaatamata asjaolule, et ühendust võeti paljude isikutega, jäi importijate, turustajate ja kasutajate koostöö tase uurimise algetapis väga madalaks. Meenutatakse, et algetapis tegid täielikult koostööd vaid üks Saksamaal asuv turustaja ja üks Itaalias asuv kasutaja.
(50)
Koostööd teinud kasutaja väitis, et liidu huvide analüüsimisel algetapis on alahinnatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset mõju tema äritegevusele ning väitis, et tal on raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele.
(51)
Meenutatakse, et vaatlusaluse toote osakaal kõnealuse kasutaja kogu äritegevuses on 15 ja 25 % vahel. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehtud edasine analüüs kinnitas, et mõju äriühingu kogukasumile on väike. Kõnealusel kasutajal on seoses vaatlusaluse tootega ärisektoris tugev positsioon, eelkõige usaldusväärsuse ja tarnekindluse seisukohalt klientide suhtes. See asjaolu näitab, et kõnealune kasutaja suudab tõenäoliselt vähemalt osa suurenenud kuludest oma klientidele edasi kanda. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.
(52)
Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid kaks kasutajat ja üks importija väite, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab nende tegevusele negatiivset mõju.
(53)
Neist kahest kasutajast ühe kasutaja esitatud andmete kohaselt moodustab molübdeentraadiga seotud ärisektor tema kogutegevusest 10 kuni 20 %. Esitatud üksikasjade alusel on näha märke, et kuigi dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju molübdeentraadiga seotud äritegevusele, jääb see kasutaja siiski kasumisse. Teine kasutaja ei esitanud oma väite toetuseks andmeid.
(54)
Seoses importijaga märgitakse, et importija esitas vaid üldiseid andmeid, millest ilmnes, et Hiinast pärit molübdeentraadi import moodustas uurimisperioodil 10 kuni 20 % tema koguimpordist HRVst. Molübdeeniga seotud tegevuse osakaal võrreldes äriühingu kogu tegevusega jääb alla 7 %. Kättesaadava teabe alusel võis seetõttu järeldada, et kuigi dumpinguvastased meetmed avaldavad molübdeentraadiga seotud äritegevusele negatiivset mõju, jääb selle üldine mõju äriühingu kogutegevusele piiratuks.
(55)
Lähtudes eespool esitatust ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse järeldused ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 96.
6.3. Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju
(56)
Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned isikud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine piirab konkurentsi liidu turul.
(57)
Seoses selle väitega tuleb korrata, et kuna dumpinguvastaste meetmetega taaskehtestatakse võrdsed võimalused, jätkub tõenäoliselt Hiina impordikaupade tulek liidu turule, kuid mittekahjustavate hindadega. Lisaks meenutatakse, et on olemas mõned alternatiivsed tarneallikad. Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud põhjendatud tõendeid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97 kuni 99 esitatud järeldused.
6.4. Järeldus liidu huvide kohta
(58)
Lähtuvalt eespool esitatust kinnitatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist HRVst pärit molübdeentraadi suhtes.
7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(59)
Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamist võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101 kuni 104.
7.2. Lõplikud meetmed
(60)
Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele, st 64,3 %.
(61)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.
7.3. Kohustused
(62)
Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja teatas oma soovist võtta hinnakohustus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.
(63)
Kõnealusele äriühingule siiski ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning üldiselt ei ole komisjonil sellisel puhul tavaks hinnakohustust heaks kiita, kuna dumpingumarginaali ei ole võimalik individuaalselt kindlaks määrata. Seetõttu hinnakohustust edasi ei kaalutud.
7.4. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine
(64)
Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex81029600 (TARICi koodi 8102960010) all, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 64,3 %.
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Komisjoni määruse (EÜ) nr 1247/2009 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad sellise CN-koodi ex81029600 (TARICi koodi 8102960010) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva molübdeentraadi impordi puhul, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 14. juuni 2010