ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
KOMISJONI OTSUS,
20. september 2011,
Riigiabi SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis ettevõtjale HSH Nordbank AG
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/477/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile riigiabimeetmetest, mida rakendati ettevõtja HSH Nordbank AG (edaspidi „HSH AG”) kasuks garantii kujul, mis hõlmas 10 miljardi euro suurust teise järjekoha kahju tagatist (edaspidi „riskikaitse”) ja 3 miljardi euro suurust kapitalisüsti (edaspidi „rekapitaliseerimine”). Nimetatud meetmeid rakendasid kaudselt HSH avalik-õiguslikud omanikud, st vaba- ja hansalinn Hamburg ja Schleswig-Holsteini liidumaa (edaspidi eraldi „Hamburg” ja „Schleswig-Holstein” või koos „avalik-õiguslikud omanikud”).
(2)
Komisjon teatas 29. mai 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 264/09 (2) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), et rekapitaliseerimine ja riskikaitse on HSH AG-le päästmisabi andmise meetmetena Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (3) siseturuga kokkusobivad, ja lubas neid rakendada kuue kuu jooksul. Komisjon nõudis oma otsuses, et Saksamaa esitaks kolme kuu jooksul ümberkorralduskava.
(3)
Saksamaa esitas komisjonile ümberkorralduskava 1. septembril 2009.
(4)
Komisjon algatas 22. oktoobril 2009 riskikaitse suhtes ja rekapitaliseerimisega seotud HSH AG hindamise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4).
(5)
Menetluse algatamise otsus avaldati 21. novembril 2009Euroopa Liidu Teatajas (5) ja sellega kutsuti huvitatud isikuid üles esitama kahe nädala jooksul alates avaldamisest oma märkused.
(6)
Komisjon sai 30. novembril ja 11. detsembril 2009 Schleswig-Holsteini Sparkassen- und Giroverband’i ja Schleswig-Holsteini Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (edaspidi eraldi „SGVSH” ja „SVB” või koos „hoiupankade liidud”) märkused.
(7)
Investorid, keda nõustas J. C. Flowers & Co. LLC (edaspidi „Flowers”), esitasid 3. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Komisjon sai Flowersi märkused 17. detsembril 2009.
(8)
Saksamaa esitas 1. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Samal kuupäeval (7. detsembril 2009) esitas ka HSH AG taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 17. detsembril 2009. Saksamaa esitas liidumaade ja HSH AG ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta 17. detsembril 2009.
(9)
2. detsembril 2009 toimus kohtumine, millel osalesid Flowers, hoiupankade liidud, Saksamaa ja komisjon.
(10)
Komisjon edastas 21. detsembril 2009 Saksamaale huvitatud isikute märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid ja kutsus Saksamaa asutusi üles esitama nende kohta ühe kuu jooksul märkusi.
(11)
Saksamaa esitas 18. jaanuaril 2010 avalik-õiguslike omanike märkused Flowersi ja hoiupankade liitude märkuste kohta.
(12)
Seoses riskikaitsega ja eelkõige riskikaitsega kaetud varade portfelli (edaspidi „kaitstud portfell”) hindamisega toimus Saksamaa ja komisjoni vahel ajavahemikul 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta veebruarini mitu kohtumist, telekonverentsi ning muul viisil teabevahetust. Saksamaa esitas lisateavet muu hulgas 6., 20., 21., 22., 23. ja 29. oktoobril, 11., 12., 16. ja 27. novembril ja 17. detsembril 2009 ning 26. ja 27. jaanuaril ja 19. veebruaril 2010.
(13)
Saksamaa ja komisjoni talitused käsitlesid ümberkorralduskava, riskikaitset ja rekapitaliseerimist ning kaitstud portfelli hindamist ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini paljudel kohtumistel, telekonverentsidel ning muul viisil toimunud teabevahetuse raames, eelkõige (kuid mitte ainult) 5., 21. ja 27. oktoobril, 4., 12., 13., 18., 27. ja 30. novembril ning 7., 9., 14. ja 15. detsembril 2009, 14. ja 19. jaanuaril, 21. aprillil, 5., 12., 20., 26., 28. ja 31. mail, 15. juunil, 13., 16., 22. ja 23. juulil, 30. septembril, 22. novembril ning 9. ja 22. detsembril 2010 ning 23. ja 28. veebruaril, 18. märtsil, 1. ja 8. aprillil, 25. mail ning 7., 16. ja 29. juunil 2011. Ümberkorralduskava lõplik versioon esitati 11. juulil 2011.
(14)
Saksamaa esitas 5. septembril 2011 käesoleva otsuse I lisas sisalduva kohustuste loendi.
2. ABISAAJA KIRJELDUS
(15)
HSH kontsern (edaspidi „HSH”) on Saksamaa suuruselt viies liidumaa pank, mille peakorter asub Hamburgis ja Kielis. Kõnealune aktsiaselts asutati 2. juunil 2003 Hamburgische Landesbank’i ja Landesbank Schleswig-Holstein’i ühinemise kaudu. 2006. aasta oktoobris omandas Flowers (6) 2008. aastal toimuva HSH aktsiate esmakordse avaliku pakkumise ootuses ettevõtjalt WestLB 24,1 % HSH aktsiatest (26,6 % hääleõigustest).
(16)
31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HSH bilansimaht 208 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varade väärtus 112 miljardit eurot.
(17)
Pärast komisjoni 29. mai 2009. aasta päästmisotsuses heakskiidetud meetmete rakendamist oli HSH omanike struktuur järgmine: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR (avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ja mida kontrollisid võrdsetes osades Hamburg ja Schleswig-Holstein) 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % ja Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH on peamiselt Põhja-Saksamaal tegutsev äripank. Panga tähtsaimad tegevusvaldkonnad on äripangandus ja erapangandus. Äripanganduse valdkonnas keskendutakse laevandusele, äriklientidele, transpordile, kinnisvarale ja taastuvatele energiaallikatele. HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja tal on oluline osa lennutranspordiga seotud finantsteenuste turul (transpordivaldkonna osa). 2008. aasta detsembris tegutses HSH 21 suures rahanduskeskuses Euroopas, Aasias ja Ameerikas.
(19)
HSH on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kehtisid kuni 18. juulini 2005 piiramatud riigigarantiid - rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus (8).
(20)
1990. aastate alguses anti üle 523 miljoni euro väärtuses vara ja kapitali, millega anti eelis HSH eelkäijatele - pankadele Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein. Komisjon otsustas 20. oktoobril 2004, et kõnealused üleandmised kujutasid endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda (9). HSH pidi oma avalik-õiguslikele omanikele tagasi maksma kokku (koos intressidega) 756 miljonit eurot. HSH maksis kõnealuse summa tagasi kahes osas - 31. detsembril 2004 ja 3. jaanuaril 2005.
(21)
Kapitali väljavoolu korvamiseks suurendasid aktsionärid 20. juulil 2005 HSH kapitali 556 miljoni euro võrra (10). Kapitali suurendati äriühingu omavahendite arvelt nn osamaksete kujul. Selle tulemusel muutus omanike struktuur vaid vähesel määral. Komisjon otsustas 6. septembril 2005, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega ja ei ole seega riigiabi (11).
(22)
2008. aasta juuli keskel otsustasid HSH aktsionärid suurendada HSH kasvu rahastamiseks äriühingu omakapitali. Kapitalimeetmeid rakendati ligikaudu 2 miljardi euro ulatuses ja sellest umbes 1,26 miljardit eurot moodustas lisakapital.
(23)
Kõnealuste kapitalimeetmete esimeses etapis konverteeriti avalik-õiguslike omanike 685 miljoni euro suurune passiivne osalus (12) ja 57 miljoni euro väärtuses eelisaktsiad lihtaktsiateks. Samal ajal tegi Flowers rahalise sissemakse, et vältida oma osaluse vähenemist (13). Selle tulemusel sai HSH täiendavalt ligikaudu 300 miljonit eurot.
(24)
Kapitalimeetmete teises etapis otsustasid omanikud omandada uue passiivse osaluse, emiteerides kokku 962 miljoni euro väärtuses vahetatavaid väärtpabereid. Avalik-õiguslike ja eraõiguslike aktsionäride osa passiivses osaluses oli proportsionaalne neile kuuluvate aktsiatega (avalik-õiguslike aktsionäride puhul 660 miljonit eurot, eraõiguslike aktsionäride puhul 240 miljonit eurot). Ülejäänud 62 miljoni euro suuruse osa katsid eraõiguslikud aktsionärid. 31. detsembriks 2010 konverteeriti kõnealune passiivne osalus lihtaktsiateks.
(25)
Saksamaa teavitas komisjoni punktides 22-24 kirjeldatud kapitalimeetmetest. Komisjoni hinnangul olid avalik-õiguslike aktsionäride investeeringud kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega, sest tehingus osales suurel määral ja avalik-õiguslike aktsionäridega samadel tingimustel ka eraõiguslik aktsionär; komisjon teatas 1. augustil 2008 Saksamaale oma otsusest lõpetada asja edasine uurimine.
(26)
Ajavahemikul 1999-2009 oli HSH kumulatiivne kahjum 1,85 miljardit eurot ning HSH maksis oma avalik-õiguslikele omanikele kumulatiivseid dividende summas 354 miljonit eurot. Samal perioodil tegid HSH avalik-õiguslikud omanikud [4-5] (14) miljardi euro suuruse kapitalisüsti ja tagasid kohustusi kuni 166 miljardi euro ulatuses.
Tabel 1
HSH avalik-õiguslike omanikega seotud finantsnäitajad ajavahemikul 1999-2009 (15)
Eelarveaasta
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Kasum/kahjum (miljonites eurodes (16))
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulatiivne kasum/kahjum (miljonites eurodes)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Avalik-õiguslikele omanikele makstud dividendid (miljonites eurodes)
36
44
72
96
105
0
0
Avalik-õiguslikele omanikele makstud kumulatiivsed dividendid (miljonites eurodes)
36
80
153
248
354
354
354
Omanike tehtud kapitalisüst (miljonites eurodes) vastavalt kohalikule raamatupidamistavale
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Avalik-õiguslike omanike tehtud kumulatiivne kapitalisüst (miljonites eurodes)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Riskikaitse - garantii (miljardites eurodes)
10
Tagatud kohustused (miljardites eurodes), sellest
162
166
152
144
161
88
78
75
73
tagatise andja vastutus (miljardites eurodes)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFini garantiid (miljardites eurodes)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Kõik kolm suurt reitinguagentuuri (17) hindasid HSHd varem püsivalt krediidireitingu AA vääriliseks. Pikaajalises reitingus kajastus avalik-õiguslike omanike poolt HSH-le antud piiramatu riigigarantii. HSH reitingut mõjutab jätkuvalt eeldus, et avalik-õiguslikud omanikud annavad täiendavat abi, mistõttu Fitch tõstis reitingut (18) seitsme astme võrra. Moody’s tõstis reitingut abi silmas pidades kokku seitsme astme võrra, millest ühe astme võib kanda avalik-õiguslike omanike antava abi (piirkondlik abi) arvele.
(28)
Individuaalne reiting tasemel C (Moody’si puhul „panga finantstugevuse reiting” ehk „BFSR”) (19) kajastas reitinguagentuuride seisukohta, et HSH finantstugevus on piisav ning ärimudel hea, kuigi piiratud. Moody’si BFSR-meetodi kohaselt on reitingu C saanud pankadel kas aktsepteeritavad finantsilised alusandmed ning prognoositav ja stabiilne keskkond või head finantsilised alusandmed ning vähemal määral prognoositav ja stabiilne keskkond.
(29)
Fitch andis 2004. aasta juulis HSH garantiiga katmata kohustustele esmakordselt reitingu A, kuid jättis HSH individuaalse reitingu tasemele C. Moody’s ja S&P määrasid garantiiga katmata kohustuste reitingud 2005. aasta juulis. Kuni kriisi alguseni 2008. aastal püsisid HSH reitingud samal tasemel.
(30)
Alates 2008. aasta oktoobrist võib HSH reitingute puhul täheldada kahte suundumust. Esimene suundumus sai alguse 2008. aasta oktoobris, kui Fitch ja Moody’s langetasid HSH individuaalse reitingu astmeliselt madalamale D-tasemele ja kõrgemale E-tasemele (E on Moody’si madalaim võimalik BFSR-reiting) (20). Langetamise põhjustena nimetasid agentuurid a) suurt riski, mis tuleneb HSH varabaasi tsüklilisusest ja eelkõige laevandussektori varadest, b) HSH piiratud juurdepääsu kapitalile, kuigi HSH tegi äärmiselt kapitalimahukaid krediiditehinguid, ja c) HSH vähest kasumlikkust võrreldes kriisieelse ajaga, mis tuleneb vara madalamast tasuvusest, varadel põhineva rahastamise valdkonnas esinevate riskide katmiseks ettenähtud suhteliselt suurematest eraldistest ja kriisieelse ajaga võrreldes tunduvalt suurematest rahastamiskuludest. Peale selle väljendasid agentuurid põhimõttelisi kahtlusi HSH äriprofiili suhtes. Kuna HSH-l puudub suurem ligipääs eraklientidele, sõltub ta jätkuvalt raha- ja kapitaliturgudest, kust tal on siiski keeruline hankida piisavalt rahastamisvahendeid. Sellise puhtakujulise hulgimüügipanga nagu HSH jaoks on tõsine probleem järgida kapitaliseerimise, likviidsuspuhvri ja rahastamise tasakaalustamatusega seoses kehtestatud rangemaid regulatiivseid nõudeid.
(31)
Teine suundumus sai alguse 2009. aasta mais, mil S&P langetas HSH reitingu tasemele BBB+, ning jätkus 2010. aasta mais ja juunis, mil Moody’s ja Fitch langetasid HSH reitingu tasemele A3/A-. Reitinguagentuurid põhjendasid reitingu langetamist sellega, et avalik-õiguslike omanike edasine abi on a) ELi riigiabieeskirjadest ja b) kõnealuste omanike eelarvepiirangutest tulenevalt piiratud. Senised ulatuslikud toetusmeetmed mõjutavad oluliselt avalik-õiguslike omanike finantstugevust, nii et nad on vähem valmis andma edasist abi. Avalik-õiguslike omanike toetusmeetmete võtmise valmiduse hindamisel oli tollal tähtis osa seniste õiguste kaitsmise klauslit (21) kasutades emiteeritud võlakirjade suurel mahul HSH bilansis.
(32)
HSH 30 miljardi USA dollari suuruse struktureeritud laenuportfelli (CIP) (22) väärtust vähendati juba 2007. aastal finantskriisi tagajärjel 1,3 miljardi euro võrra. Kriisi laienemine reaalmajandusele mõjutas HSH traditsioonilist laenuportfelli ning laevanduse, transpordi, kinnisvara ja taastuvate energiaallikate valdkonnas tehtavatest rahastamistehingutest tulenevate nõuete kvaliteeti. CIP väärtuse uus vähendamine 1,6 miljardi euro võrra ja 1,9 miljardi euro suuruse riskieraldise moodustamine laenukahjude katmiseks aitasid olulisel määral kaasa 3,2 miljardi euro suuruse kahjumi tekkimisele 2008. aastal.
(33)
HSH refinantseerimisprobleemid suurenesid veelgi panga Lehman Brothers pankroti tõttu 2008. aasta septembris ja seepärast taotles HSH fondilt Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „SoFFin”) 30 miljardi euro ulatuses likviidsusgarantiisid.
(34)
Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet; edaspidi „järelevalveasutus”) teatas 29. aprillil 2009 HSH-le, et HSH-l on tema olukorra tõttu raske täita seaduses sätestatud kapitalinõudeid. Järelevalveasutus teatas, et ta kuulutab Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) paragrahvi 47 kohaselt välja moratooriumi, kui HSH omanikud ei suurenda HSH kapitali.
(35)
S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingut kahe astme võrra: tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega).
3. ABIMEETMED
(36)
Schleswig-Holsteini liidumaa ja liidumaa staatuses olev Hamburg võtsid 2009. aasta mais ja juunis HSH kasuks kaks toetusmeedet: 3 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ja 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju garantii (edaspidi „riskikaitse”). Peale selle sai HSH kolmanda toetusmeetme SoFFini likviidsusgarantiidena, mille suurus ulatus lõpuks 17 miljardi euroni (edaspidi „likviidsusgarantiid”).
3.1. REKAPITALISEERIMINE
(37)
Rekapitaliseerimine seisnes esimese taseme põhiomavahendite suurendamises kokku 3 miljardi euro võrra hääleõiguslike lihtaktsiate vastu. Aktsiad emiteeris HSH AG ja kõik aktsiad märkis HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR on avalik-õiguslik asutus, mille asutasid ühiselt Hamburg ja Schleswig-Holstein ning mis on võrdsetes osades nimetatud liidumaade omanduses ja kontrolli all.
(38)
HSH Finanzfonds AöR hankis rekapitaliseerimiseks vajalikud rahastamisvahendid kapitaliturgudelt võlakirjade emiteerimise kaudu. Hamburg ja Schleswig-Holstein tagasid võlakirjade emiteerimisest tulenevad kohustused solidaarvõlgnikena võrdsetes osades ning võlakirjade omanikele antud garantiidega. HSH Finanzfonds AöR-i ainus eesmärk võlakirjade emiteerimisel oli HSH rekapitaliseerimise rahastamine. HSH Finanzfonds AöR tegutseb üksnes Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eriotstarbelise majandusüksusena ja sellel ei ole muid eesmärke peale rekapitaliseerimise ja riskikaitse.
(39)
Uute aktsiate väljalaskehinna kindlaksmääramisel tugineti hinnangule, mille koostas HSH kohta PricewaterhouseCoopers (edaspidi „PwC”) ja mille kohaselt jäi ettevõtte väärtus vahemikku [ 2] miljardit eurot kuni [ 3] miljardit eurot ([ 19] eurot kuni [ 28] eurot aktsia kohta). Hinnangu kohaselt on HSH keskmine väärtus [2-3] miljardit eurot ([19-28] eurot aktsia kohta). Hinnang koostati enne HSH reitingu langetamist 6. mail 2009. Hinnangus ei arvestatud reitingu langetamise mõju HSH väärtusele, kuid seda võeti arvesse väljalaskehinna kindlaksmääramise üle peetud aruteludel. Hinnang tugines oletusele, et 2013. aastal tõstetakse reiting varasemale tasemele (A).
(40)
Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eesmärk oli saada 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti pealt aastas 10 % tasu (300 miljonit eurot aastas). Kuna HSH äriplaanis ajavahemikuks 2009-2012 prognoositud kasumist ei piisa, et maksta kõigi lihtaktsiate pealt 10 % dividende, langetati uute lihtaktsiate väljalaskehinda ajavahemikul 2009-2012 väljamaksmata 10 % dividendide võrra. Ajavahemikul 2009-2012 väljamaksmata 10 % dividendide nüüdisväärtus on [650-800] miljonit eurot ([3-6] eurot aktsia kohta). Uute aktsiate hinnaks määrati 19 eurot aktsia kohta ([19-28] eurot miinus [3-6] eurot). HSH Finanzfonds AöR omandas 157 894 737 uut lihtaktsiat.
(41)
Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud rekapitaliseerimises, mistõttu mõlema hoiupankade liidu ja Flowersi 13,20 %, 1,62 % ja 25,67 % suurune osalus vähenes tasemele 4,73 %, 0,58 % ja 9,19 % ning Hamburgi ja Schleswig-Holsteini ühised otsesed ja kaudsed osalused (sealhulgas HSH Finanzfonds AöR-le kuulunud osalus) suurenesid 59,51 %-st 85,49 %-ni.
3.2. RISKIKAITSE
(42)
Riskikaitse anti samal ajal rekapitaliseerimisega 2009. aasta juunis. Ka riskikaitse andis vahetult HSH Finanzfonds AöR. Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud selles meetmes. Riskikaitse seisneb 10 miljardi euro suuruses teise järjekoha kahju garantiis, mis kaitseb HSHd kahju eest, mis tekib kokku ligikaudu 172 miljardi euro suuruses portfellis alates teatavast kuupäevast 2009. aasta märtsis (nõude suurus kohustuste täitmata jätmise korral 187 miljardit eurot). 3,2 miljardi euro suuruse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria katab HSH ise. Kuni 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria jääb HSH Finanzfonds AöRi kanda. 13,2 miljardit eurot (esimese ja teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad kokku) ületava kahju katab HSH. Kaitstud portfelli ülevõtmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot (vara koguväärtus on [ligikaudu 172] miljardit eurot miinus 3,2 miljardit eurot).
(43)
HSH võib garantii põhimõtteliselt igal ajal lõpetada, ent kuni 31. detsembrini 2013 on lõpetamine siiski piiratud kokku [2-5] miljardi euroga ja aastas [1-4] miljardi euroga. 9. märtsil 2011 lõpetas HSH garantiist 1 miljardi euro suuruse osa. 18. juunil 2011 ja 6. septembril 2011 lõpetas HSH veel 1 miljardi euro suuruse osa, nii et allesjäänud garantii vähenes 7 miljardile eurole. Lõpetamisest teatati järelevalveasutusele. Järelevalveasutus kinnitas, et ta ei esita sellele vastuväiteid.
(44)
Langenud väärtusega varad (nt varaga tagatud väärtpaberid) moodustavad umbes [3-6] % [ligikaudu 172] miljardi euro suurusest riskikaitsega kaetud portfellist. Suurima osa kaitstud varadest moodustavad klientidele antud laenud (HSH põhitegevusala). Kaitstud portfellis on eri vääringud, sealhulgas euro, USA dollar ja Inglise nael.
Tabel 2
[Ligikaudu 172] miljardi euro suuruste kaitstud varade jaotus
Vara liik
Bilansiline vara
(miljardites eurodes)
% portfellist
Klientidele antud laenud
[ligikaudu 115]
[…]
Fikseeritud intressimääraga väärtpaberid
[ligikaudu 30]
[…]
Võlakirjalaenud (Schuldscheindarlehen (23) )
[ligikaudu 15]
[…]
Varaga tagatud väärtpaberid
[ligikaudu 10]
[…]
Maksegarantiid
[ligikaudu 5]
[…]
Kokku
[ligikaudu 172]
100,0
(45)
Enne riskikaitse sisseseadmist laskis HSH välisekspertidel hinnata mitte kogu portfelli, vaid üksnes varaga tagatud väärtpaberite portfelli ja ühte osa CIP-portfellist, mida hindasid Blackrock ja Cambridge Place. Pärast komisjoni asjaomast nõudmist korraldas HSH ajavahemikul 2009. aasta novembrist kuni 2010. aasta jaanuarini kaitstud portfelli hindamise, tuginedes komisjoni eeldusele tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi rakendumise kohta. Hindamisel osalesid komisjoni eksperdid. Hindamiseeldused olid sarnased komisjoni poolt muudel juhtudel aluseks võetud tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi eeldustega. Hindamine põhines põhjalikul analüüsil, mis hõlmas 40 tehingust koosnevat valimit fiktiivse väärtusega 1 miljard eurot (s.o 0,6 % tehingute kogumahust), ning väärtpaberistamise seeriate hinnangul, mis tehti Moody’s CDOROM-mudeli (24) alusel ja hõlmas representatiivset osa portfellist. Aluseks võetud eeldused arutati läbi komisjoni ekspertidega. HSHd abistas välisekspert Morgan Stanley, kes kinnitas arvutuste tehnilist õigsust. Riskikaitsega toetati selle sisseseadmise ajal kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euroga. 2010. aasta veebruaris kinnitas järelevalveasutus kapitalitoetuse määramiseks kasutatud meetodi ja selle aluseks olnud arvutuste õigsust.
(46)
HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu kohaselt saab HSH Finanzfonds AöR teise järjekoha kahju garantii andmise eest garantii nimiväärtuselt (10 miljardit eurot) igal aastal 400 baaspunkti suurust tasu (edaspidi „põhitasu”). Garantii ärakasutamise ja selle osalise lõpetamise korral väheneb summa, mille pealt makstakse 400 baaspunkti suurust tasu. Tabelis 3 on esitatud kumulatiivse makse kogusumma kolme stsenaariumi korral: a) stsenaarium 1 - HSH baasstsenaarium, mille puhul eeldatakse, et garantiid ei võeta kasutusele ja HSH lõpetab garantii täielikult 2015. aasta lõpuks, b) stsenaarium 2 - keskmine stsenaarium, mille puhul lähtutakse garantii kasutamisest 5 miljardi euro ulatuses, ja c) stsenaarium 3 - vara hindamise aluseks olev juhtum, mille puhul eeldatakse, et garantii kasutatakse ajavahemikul [2015-2020] täielikult ära (lõpetamist ei toimu).
Tabel 3
Riskikaitse hüvitis eri stsenaariumide korral vastavalt Saksamaa ettepanekule
(Miljonites eurodes)
Stsenaarium 1
(garantiid ei kasutata)
Stsenaarium 2
(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)
Stsenaarium 3
(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)
Põhitasu (400 baaspunkti garantii nimiväärtuselt)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Ümberkorraldusperioodil makstaks põhitasu olenevalt garantii kasutamisest vahemikus [100-150] miljonit eurot kuni 405 miljonit eurot aastas (vt tabel 4).
Tabel 4
Hinnanguline põhitasu (400 baaspunkti), mida HSH maksab ümberkorraldusperioodil HSH Finanzfonds AöR-le (miljonites eurodes)
(Miljonites eurodes)
2009 tege-lik väär-tus
2010 tege-lik väär-tus
2011
2012
2013
2014
Stsenaarium 1 (garantiid ei kasutata)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Stsenaarium 2 (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Stsenaarium 3 (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. LIKVIIDSUSGARANTIID
(48)
Lisaks taotles HSH SoFFinilt likviidsusgarantiisid, mis pidid katma uute võlakirjade emiteerimise kokku 30 miljardi euro väärtuses. 2008. aasta detsembri alguses andis SoFFin loa 10 miljardi euro suuruse esimese osa emiteerimiseks. Garantiid kiideti heaks Saksamaa päästepaketi (25) raames. Ülejäänud 20 miljardi euro kasutamiseks pidi antama luba pärast ümberkorralduskava esitamist. 20 miljardi euro suuruse teise osa emiteerimiseks anti luba pärast seda, kui HSH esitas SoFFinile 7. märtsil 2009 ümberkorralduskava. 30. septembriks 2009 oli ära kasutatud kokku 17 miljardit eurot. 1. jaanuaril 2010 vähendas SoFFin garantii ülempiiri 30 miljardilt eurolt 17 miljonit eurot. Ülempiiri ei tõstetud kunagi taas endisele tasemele.
4. ÜMBERKORRALDUSKAVA
4.1. ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA JA HILISEM FINANTSPROGNOOSIDE MUUTMINE
(49)
Esimest, 1. septembril 2009 esitatud ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”) on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (otsuse põhjendused 23-28). Lisateavet esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud ümberkorralduste kohta esitati ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini. Ümberkorralduskava muudetud redaktsioon esitati 11. juulil 2011 (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”). Järgmistes punktides kirjeldatakse lühidalt esialgses ümberkorralduskavas sisaldunud finantsprognoose ja asjaomaseid muudatusi.
(50)
Esialgses ümberkorralduskavas nähti ajavahemikuks 2009-2014 ette netointressitulu vähenemine [ligikaudu 20] % võrra [ligikaudu 1,4] miljardist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Finantstulemi üksikuid elemente arvesse võttes prognoosis HSH, et põhipanga (26) ümberkorralduseelne majandustulemus paraneb ajavahemikul 2009-2014 (pärast laenude allahindlust) üle 200 % - [ligikaudu 350] miljonist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Aastaks 2014 prognoositud ümberkorralduseelne tulemus [ligikaudu 1,1] miljardit eurot sisaldas ka [ligikaudu 100] miljoni euro suurust positiivset mõju, mis tulenes laenude allahindluse vähenemisest. Prognoosi kohaselt moodustavad vahendustasud ja müügitulu 2014. aastal [kumbki ligikaudu 20] % põhipanga ümberkorralduseelsest tulemusest. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti 2014. aastaks prognoositud ümberkorralduseelne tulemus tasemele [350-450] miljonit eurot, kusjuures vahendustasud ja müügitulu moodustavad sellest [10-15] %.
(51)
Esialgses ümberkorralduskavas prognoositi HSH varade kogusumma vähenemist [ligikaudu 175] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 150] miljardi euroni (2014). Lisaks prognoositi põhipanga vara suurenemist [ligikaudu 100] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 110] miljardi euroni (2014). Muudetud ümberkorralduskavas on 2014. aastaks prognoositud HSH varade kogusumma ja põhipanga varade kogusumma korrigeeritud vastavalt 120 miljardi euroni ja 82 miljardi euroni.
(52)
Esialgse ümberkorralduskava kohaselt pidi sektorpanga tegevusvaldkondade (laevandus, energia, transport) vara suurenema [ligikaudu 30] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 35] miljardi euroni (2014); sellest [ligikaudu 20] miljardit eurot pidi moodustama peamiselt laevandusega seotud vara, mida rahastatakse USA dollarites. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti sektorpanga tegevusvaldkondade vara ja laevandusega seotud vara aastaks 2014 vastavalt [20-25] miljardi euroni ja 15 miljardi euroni. Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast ei hõlmanud muudetud ümberkorralduskava enam lennutranspordi sektorit.
(53)
2014. aastaks prognoositud esimese taseme omavahendite määr oli esialgses ümberkorralduskavas [ligikaudu 10] % ja muudetud ümberkorralduskavas [10-15] %.
(54)
Esialgses ümberkorralduskavas esitati 2014. aasta bilansi rahastatava osa tarbeks kavandatud rahastamisallikad [ligikaudu 100] miljardi euro ulatuses (sellest [ligikaudu 25] miljardit eurot tagatisteta vahendeid raha- ja kapitaliturult), nii et varade [ligikaudu 150] miljardi euro suuruse kavandatud kogusummaga võrreldes jäi bilanssi [ligikaudu 50] miljardi euro suurune rahastamispuudujääk. Muudetud ümberkorralduskavas vähendati prognoositud koguvarade ja prognoositud kogukohustuste vahelist lünka; HSH esitas teabe rahastamisallikate kohta, mille abil kaetakse lüngast tulenev rahastamisvajadus.
(55)
Järgmises tabelis on esitatud kasvuprognoosid HSH põhitegevusalade lõikes vastavalt esialgsele ümberkorralduskavale ja muudetud ümberkorralduskavas tehtud muudatused.
Tabel 5
Laevanduse ja äriklientide valdkonnas prognoositud kasvumäärade võrdlus
Tegevusvaldkond
Esialgne ümberkorralduskava
(1. september 2009)
Muudetud ümberkorralduskava
(11. juuli 2011)
Märkused muudetud ümberkorralduskavas esitatud kasvuprognooside kohta
Laevandus
Kasvumäär uute tehingute puhul [ligikaudu 250] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [ligikaudu 40] %)
Kasvumäär uute tehingute puhul [90-130] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär […] %)
Kasvumäär põhineb uute tehingute absoluutsel keskmisel mahul […] miljardit eurot aastas ajavahemikul 2011-2014. Võrdluseks: turu kogumaht uute tehingute puhul oli samal perioodil keskmiselt [ligikaudu 25] miljardit eurot.
Ärikliendid
Laenumahu kasv [ligikaudu 100] % (2010 tegelik näitaja - 2014)
Laenumahu kasv […] % (2010 tegelik näitaja - 2014)
Kasv vastab nelja aasta uute tehingute absoluutsele mahule […] miljardit eurot. Võrdluseks: 31. detsembril 2008 oli varade kogusumma selles valdkonnas 25,7 miljardit eurot.
4.2. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA ÜLDINE KIRJELDUS
(56)
Muudetud ümberkorralduskava esitati 11. juulil 2011. Selles nähakse ette HSH ärimudeli oluline muutmine. HSH uut ärimudelit iseloomustab väiksem risk, suurem keskendumine piirkondlikele tehingutele ning jätkusuutlik rahastamine ja laenuandmine. Kavandatud ja juba algatatud ümberkorraldusmeetmed hõlmavad põhitegevusaladele keskendumise ja seega eri tegevuste ja oluliste osaluste loovutamise või peatamise kõrval filiaalide võrgustiku kohandamist ja kulude struktuuri parandamist. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette sisemise ümberkorraldusüksuse loomine, kuhu koondatakse raamatupidamislikel ja korralduslikel eesmärkidel tegevused, millest loobutakse. Uue ärimudeli tähtsaimad elemendid on järgmised:
a)
ümberkujundamine elujõuliseks põhipangaks, vähendades oluliselt vara, suurendades piirkondlike tehingute osa (tehingud Saksamaa äriklientidega, kinnisvaratehingud Saksamaal ja erapangandus) ning säilitades põhipädevused sellises rahvusvahelises äritegevuses, millel on tugev piirkondlik seos (laevandus ja taastuvad energiaallikad, keskendudes Euroopale);
b)
kapitaliturutehingute puhul keskendumine üksnes varahaldusele ja klientidega seotud tehingutele, pakkudes eelkõige pangandustooteid muudele äriüksustele (ristmüük); loobumine kauplemisest enda nimel;
c)
loobumine tegevusaladest, mis ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega, st rahvusvahelistest võimendusväljaostu tehingutest (nn LBO-tehingud), välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingutest, varaga tagatud lennunduse rahastamisest ja muudest laenutehingutest, mis ilmselgelt ei kuulu põhipädevuste hulka;
d)
kõigi selliste tütarettevõtjate loovutamine, kes ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette kokku [100-120] osaluse loovutamine. HSH on osaluste arvu vähendanud juba 25 võrra. Kõik loovutamised peavad toimuma hiljemalt […];
e)
selliste tegevusvaldkondade selge eraldamine, milles toimuvat tegevust vähendatakse või mis müüakse sisemise ümberkorraldusüksuse raames. Ümberkorraldusüksus ei alusta uut äritegevust;
f)
Saksamaal ja välisriikides asuvate filiaalide ulatuslik kohandamine: mittestrateegilistest tegevusvaldkondadest loobumise tagajärjel suletakse välisriikides asuvast 21 filiaalist 15. Filiaalid või esindused Helsingis, Shanghais, Mumbais, Stockholmis, Napolis, Oslos, Riias, Tallinnas, Varssavis, San Franciscos ja Hanois on juba suletud. Kopenhaagenis, Pariisis, Amsterdamis ja Moskvas asuvad filiaalid või esindused suletakse 2012. aastaks. Pärast ümberkorraldamist jääb alles kuus HSH filiaali või esindust Londonis, Hongkongis, New Yorgis, Singapuris, Luxembourgis ja Ateenas, kusjuures Londoni, Luxembourgi ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse ja Hongkongi filiaal muudetakse esinduseks.
(57)
Piirkondlik suunitlus tähendab seda, et keskendutakse eelkõige Põhja-Saksamaa äriklientidele ja eraklientidele, kinnisvaratehingutele ja hoiupangatehingutele. Peale selle keskendub HSH teatavatele rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkondadele, peamiselt Euroopaga seotud taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning teatavate taristuprojektide rahastamisele. HSH sulgeb Lübecki kontori 2011. aasta lõpuks.
(58)
Uue põhipanga bilansimaht väheneb kokkuvõttes oluliselt, eriti seepärast, et põhipanga vara kantakse üle HSH ümberkorraldusüksusele. Ümberkorraldusperioodi lõpus 31. detsembril 2014 on HSH (põhipanga) bilansimaht 82 miljardit eurot. Võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 208 miljardit eurot väheneb bilansimaht 126 miljardi euro võrra, st peaaegu 61 %.
(59)
Muudetud ümberkorralduskava põhineb Saksamaa, euroala, Ameerika Ühendriikide ja kogu maailma SKP muutumise, pika- ja lühiajaliste intresside muutumise, euroala ja Ameerika Ühendriikide inflatsiooni, naftahindade ning euro ja USA dollari vahetuskursiga seotud üldistel eeldustel. Üksikute tegevusvaldkondade kohta tehtud prognoosid põhinevad eeldustel, mis on seotud asjaomase turu kasvumäärade, mahtude ja marginaalidega uute tehingute sektoris (vastavalt valdkonnale) ning ristmüügi mahtudega. Võttes arvesse laevanduse valdkonna tähtsust HSH lõpliku finantstulemi kujunemisel, esitas HSH sektoripõhised eeldused laevanduse rahastamise turu arengu kohta. Järgmises tabelis on esitatud prognoosid turu suuruse muutumise kohta seoses uute rahvusvaheliste tehingutega (puistlasti-, konteiner- ja tankerlaevade sektori koguväärtus), HSH uute tehingute mahu ja HSH turuosa kohta.
Tabel 6
Prognoosid laevanduse rahastamise kohta ajavahemikul 2011-2014
2005-2008 keskmine
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Uued rahvusvahelised tehingud laevanduse rahastamise sektoris kokku (Miljardites eurodes)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH uued tehingud (Miljardites eurodes)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH turuosa (%)
6,1
0,8
2,1
[umbes 4]
[umbes 5]
[umbes 5]
[umbes 5]
(60)
HSH lähtub euro ja USA dollari keskmisest vahetuskursist [1,30-1,50]. HSH esitas andmed selle kohta, kuidas muutunud prognoosid mõjutavad kasumit ja kahjumit ning tema likviidsuspositsiooni, ning esitas eelkõige intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisel põhineva tundlikkusanalüüsi. Tundlikkusanalüüsi kohaselt ei ole kahjum, mis tekiks HSH-l intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi prognooside olulise muutumise korral, suurem sellest, mida HSH suudaks katta. Kui euro ja USA dollari vahetuskurss erineks oluliselt baasstsenaariumist, ei oleks HSH likviidsuspositsioon negatiivne.
(61)
Lisaks esitas HSH vähem soodsatele turuprognoosidele tuginedes negatiivse ja halvima stsenaariumi kontserni tasandil. Negatiivse ja halvima stsenaariumi korral näitavad finantsprognoosid, et riskikaitse ülesehitus vähendab stressiteguri mõju HSH maksevõimele. Negatiivse stsenaariumi korral lükkaks HSH garantii osalise lõpetamise edasi ja piiraks seega negatiivsetest majanduslikest raamtingimustest tulenevalt riskiga kaalutud vara kasvu. Mõlema stsenaariumi korral oleks HSH esimese taseme omavahendite määr ümberkorraldusperioodil ligikaudu 10 %.
4.3. HSH ÜKSIKUTE TEGEVUSVALDKONDADE ÜMBERKORRALDAMISE KIRJELDUS
(62)
Põhipanga äriklientide valdkonna bilansimahtu vähendatakse 26,3 miljardist eurost (2008. aastal) [10-20] miljardi euroni (2014. aastal). Kokku vähendatakse nimetatud tegevusvaldkonda sel ajavahemikul ligikaudu [45-55] % võrra.
(63)
Äriklientide valdkonnas pakub HSH suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele rahastamisvahendeid, eelkõige oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal.
(64)
HSH on peatanud tegevuse liisinguettevõtete refinantseerimise valdkonnas ja rahvusvahelised LBO-tehingud ning ta lõpetab ka klienditehingud Aasia ja Skandinaavia äriklientidega. Äriklientide valdkonnas ei pakuta enam lennukite või laevade varaga tagatud rahastamist. See ei vähenda siiski HSH võimekust edendada piirkondlikku äri oma peamises tegevuspiirkonnas.
(65)
HSH keskendub eelkõige Põhja-Saksamaa suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele ja teatavates peamistes majandusharudes tegutsevatele Saksa ettevõtjatele. Ta keskendub üksnes kasumlikele tehingutele ja hea krediidivõimega klientidele, kes vajavad erinevaid pangandustooteid. HSH eesmärk on saada nende klientide eelistatud pangaks.
(66)
Rahastamise parandamise eesmärgil püütakse selles tegevusvaldkonnas üha enam suurendada hoiuseid ja sisse seada rahastamisstruktuur, mis võimaldab moodustada sündikaate, vastab EKP tingimustele või mida on võimalik üle anda investoritele.
(67)
Põhipanga kinnisvarasektori bilansimahtu vähendatakse 30,5 miljardist eurost (2008. aastal) [9-18] miljardi euroni (2014. aastal). Bilansimahtu vähendatakse seega [50-70] % võrra.
(68)
HSH pakub igat liiki laenutooteid ja kõiki muid pangandustooteid, mille järele on kinnisvaraettevõtete hulgas nõudlus. HSH keskendub äritegevuses Põhja-Saksamaale ja Saksamaa linnastutele. Tegevus on eelkõige suunatud […] rahastamislahenduste leidmisele ja mõistliku riskiga projektide rahastamisele. Selles tegevusvaldkonnas keskendub HSH […] rahastamisele. Spetsiifilist kinnisvara rahastatakse üksnes valikuliselt.
(69)
Loobutakse äritegevusest muudes riikides, kaasa arvatud rahvusvahelistest kinnisvaratehingutest, mida tehakse Saksa klientide toetuseks Euroopa linnastutes. HSH ei tee neis tegevusvaldkondades enam uusi tehinguid ja lõpetab olemasoleva äritegevuse.
(70)
HSH keskendub peamiselt professionaalsetele kinnisvarainvestoritele ja tema tegevus on seejuures suunatud eelkõige olemasolevatele klientidele, väljavalitud kinnisvaraarendajatele ning klientidele, kellel on kindel positsioon kinnisvarasektoris ja suur potentsiaal ristmüügi valdkonnas, ning Põhja-Saksamaaga seotud klientidele, kes vajavad kompleksset rahastamisstruktuuri. HSH kasutab edaspidi selliseid struktuure ja tooteid, mis vähendavad rahastamisvahendite vajadust, st tagatud võlakirjade puhul lubatud tehinguid, EKP tingimustele vastavaid laene ning Kreditanstalt für Wiederbau (KfW) antavaid rahastamisvahendeid ja tagatisi.
(71)
Põhipanga hoiupankade valdkonna bilansimahtu vähendatakse eelkõige hoiupankade refinantseerimise vähendamise teel 8,7 miljardist eurost (2008. aastal) [ 3] miljardi euroni (2014. aastal).
(72)
Selle tegevusvaldkonna kliendid on peamiselt Põhja-Saksamaa hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused, kuid ka väljapoolt Põhja-Saksamaad pärit hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused (kaudne seos pangaga).
(73)
HSH pakub suurt hulka tooteid, mis on seotud hoiupankade peamiste tegevusvaldkondadega. Sellised tooted on eelkõige näiteks era- ja äripangandus, varahaldus ning väärtpaberihaldus ja laenuportfelli haldamine.
(74)
Põhipanga erapanganduse bilansimahtu vähendatakse 1,7 miljardist eurost (2008. aastal) [0,5-1,5] miljardi euroni (2014. aastal).
(75)
HSH keskendub teenuste osutamisele jõukatele eraklientidele oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal. Lisaks pakub HSH teistes turusegmentides tegutsevates piirkonnaülestes filiaalides erapanganduse teenuseid. Teenuste valikut […].
(76)
HSH keskendub jõukate ja väga jõukate eraklientide leidmisele ja teenindamisele ning sihtasutustele. Ristmüügi raames osutatakse erapanganduse teenuseid ka põhipanga muude tegevusvaldkondade klientidele/füüsilistele isikutele.
(77)
Põhipanga laevandussektori bilansimahtu vähendatakse 46 % võrra 28,3 miljardist eurost (2008. aastal) ligikaudu 15 miljardi euroni (2014. aastal).
(78)
HSH uute tehingute turuosa rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [ 8] % (aasta baasil). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembri 2014. aasta seisuga ei ole ta - turgude järjestuse põhjal, mis on kindlaks tehtud aasta andmete alusel - üks kolmest suurima aastase rahvusvaheliste tehingute mahuga laevanduse rahastajast.
(79)
HSH portfelli mitmekesistatakse nii laevatüüpide kui ka riikide poolest. Eri liiki varadest keskendutakse endiselt […] ja paljudele […]. Olulised tooted on tavapärased pikaajalised hüpoteeklaenud uute laevade ehitamiseks ja kasutatud laevade soetamise rahastamine. Peale selle tegutseb HSH valikuliselt ka struktureeritud finantsteenuste pakkujana.
(80)
HSH vähendab äritegevust, peatades ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamise, […].
(81)
HSH keskendub keskmistele ja suurtele üleilmselt tegutsevatele laevandusettevõtjatele, kasumlikele väikeklientidele ning potentsiaalse kogutulu ja riskide alusel välja valitud klientidele. Lisaks on oluline kliendi valmisolek moodustada sündikaate ning asjaolu, kas klient vastab sündikaatide moodustamise (nt läbipaistvus) ja refinantseerimise tingimustele.
(82)
Laevandusvaldkond pakub eelkõige lihtsat (27) ja piiratud ulatuses ka struktuurset rahastamist ning tegutseb volitatud juhtivkorraldaja ja arvepidajana.
(83)
Põhipanga tegevus transpordi/lennutranspordi sektoris lõpetatakse. Bilansimaht 11,7 miljardit eurot (2008. aastal) antakse lõpetamiseks üle ümberkorraldusüksusele või suunatakse muudesse tegevusvaldkondadesse. HSH ei tegele edaspidi enam lennutranspordi varaga tagatud rahastamisega. Olemasolev äritegevus lõpetatakse, loovutatakse või antakse vähendamise eesmärgil üle ümberkorraldusüksusele. HSH on ümberkorraldamise raames asjaomase tegevusvaldkonna juba osaliselt ümber korraldanud ja liitnud strateegiliselt tähtsad osad raudteetranspordi valdkonnaga ning taristu energia- ja taristuvaldkonnaga.
(84)
Energia- ja taristuvaldkonna ümberkorraldusprotsessi käigus suureneb põhipanga energia- ja taristuvaldkonna bilansimaht 4,6 miljardist eurost 2008. aastal (endine energiasektor) [5-10] miljardi euroni 2014. aastal. Energia- ja taristuvaldkond hõlmab nii taastuvenergiasektorit kui ka taristu- ja raudteetranspordisektorit, mis varem kuulusid transpordivaldkonna alla.
(85)
Energiasektoris rahastab HSH edaspidi tuule- ja päikeseenergiaprojekte. Asjaomane sektor hõlmab tuuleenergia (maismaa- ja avameretuulikute abil toodetud elektrienergia) ja päikeseenergiaga (päikesepaneelide abil ja termiliselt toodetud elektrienergia) seotud varasid ning tuule- ja päikeseenergiaprojekte ühendavaid võrgustikke. Äritegevus keskendub eelkõige Euroopale. HSH tegevus traditsiooniliste energiaallikate valdkonnas ja kõik energiatehingud Põhja-Ameerikas peatatakse.
(86)
Tegevusvaldkondades muudatuste tegemise, eelkõige lennutranspordi valdkonna sulgemise ning välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingute ja laevanduse valdkonna vähendamise tõttu väheneb automaatselt ka sektor „Muu tegevus”.
(87)
Sektor „Muu tegevus” hõlmab - lisaks Corporate Centre’ile - kapitaliturutehinguid, mille kaudu HSH teostab varahaldust ja mille eesmärk on pakkuda muudele tegevusvaldkondadele pangandustooteid.
(88)
HSH edendab pidevalt rahastamistegevuse stabiilsust ja kvaliteeti. Ta tagab, et alates 2012. aasta lõpust on nii tema stabiilse netorahastamise kordaja kui ka likviidsuskattekordaja (28) […]. Põhipanga USA dollarites rahastamise (mitte krediidiriski vahetustehingute) teel refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb 2012. aasta lõpuks vähemalt […] %-ni ja 2014. aasta lõpuks vähemalt […] %-ni.
(89)
HSH kavatseb oluliselt vähendada suure riskipotentsiaaliga kapitaliturutehinguid ja on juba suuresti piiranud oma tootevalikut. Kauplemisest enda nimel on ta juba loobunud.
4.4. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVAS SISALDUVA FINANTSPROGNOOSI KIRJELDUS
(90)
HSH esitas ajavahemikuks 2011-2014 tegevusvaldkondade kaupa liigitatud ja kontserni tasandil konsolideeritud põhjaliku äriplaani, kaasa arvatud kasumiaruanne ja bilanss ning tasuvus- ja tulemusnäitajad. Lisaks esitas HSH tundlikkusanalüüsi, mis käsitles negatiivset ja halvimat stsenaariumi kontserni tasandil. Kasumi ja kahjumi prognoosi kohaselt tekib HSH kontsernil 2011. aastal ligikaudu [100-200] miljoni euro suurune täiendav kahjum, ja tema kasum suureneb pidevalt, olles 2014. aastal ligikaudu [400-500] miljonit eurot pärast maksustamist. Omakapitali tootlus on 2011. aastal negatiivne ja see suureneb 2014. aastaks ligikaudu [7-8] %-ni. Esimese taseme omavahendite määr suureneb ajavahemikul 2012-2014 ligikaudu [13-16] %-ni. Komisjoni andmetel sisaldavad muudetud ümberkorralduskavas esitatud finantsprognoosid ühekordset makset 500 miljonit eurot 2011. aastal, mis arvati maha maksustamiseelsest kasumist. Koguvara väheneb prognooside kohaselt 208 miljardist eurost (2008. aastal) 120 miljardi euroni (2014. aastal).
(91)
Järgmistes tabelites on esitatud HSH ja põhipanga põhinäitajad vastavalt muudetud ümberkorralduskavale.
Tabel 7
HSH finantsprognoos ajavahemikuks 2011-2014
2008 tegelik näitaja
2009 tegelik näitaja
2010 tegelik näitaja
2011 prog-noos
2012 prog-noos
2013 prognoos
2014 prognoos
Kogutulu (Miljonites eurodes)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Tulem (Miljonites eurodes)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Kulude ja tulude suhe (CIR) (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Omakapitali tootlus (RoE) pärast maksustamist (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Koguvara (miljardites eurodes)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabel 8
Põhipanga finantsprognoos ajavahemikuks 2011-2014
2008 tegelik näitaja
2009 tegelik näitaja
2010 tegelik näitaja
2011 prog-noos
2012 prog-noos
2013 prognoos
2014 prognoos
Kogutulu (Miljonites eurodes)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Kulude ja tulude suhe (CIR) (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Sektorite vara kokku (miljardites eurodes)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Järgmistes tabelites on esitatud HSH rahastamiskava, mille puhul on arvesse võetud üldist rahastamisstrateegiat ja USA dollarites rahastamise strateegiat.
Tabel 9
HSH rahastamiskava ajavahemikul 2010-2014
(miljardites eurodes)
Maht rahastamisallikate lõikes
2010 tegelik näitaja
2011
2012
2013
2014
Tagatud võlakirjad
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Riigigarantiiga pikaajalised võlakohustused
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pikaajalised tagamata esimese järjekoha võlakirjakohustused
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lühikese tähtajaga rahastamine raha- ja kapitaliturgudel
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Muu rahastamine raha- ja kapitaliturgudel
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äri- ja eraklientide hoiused (2010. aastani)/ülejäänud hoiused (2011. aasta püsijääk)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Arengupangad ja majanduskrediit
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hübriidinstrumendid (esimese ja teise taseme omavahendid)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kokku
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tuletisinstrumendid
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Koguvara
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Koguvara - (kogukohustused + tuletisinstrumendid), mida rahastatakse lühiajaliste tagatud rahastamisvahendite, üleliigsete hoiuste ja omavahendite kaudu
[…]
[…]
[…]
[…]
(93)
Riigigarantiidega kaetud pika tähtajaga võlakirjade mahtu vähendatakse 44 miljardist eurost (2010. aasta lõpul) [13-18] miljardi euroni (2014. aasta lõpul). Samal ajal vähendatakse HSH koguvara [25-35] miljardi euro võrra. Koguvara ja kogukohustuste vaheline erinevus (mida on korrigeeritud tuletisinstrumentide mõjuga) tekitab rahastamiskavasse lünga, mis tuleb täita tagamata ja tagatud lühikese tähtajaga rahastamisvahendite ning hoiuste ja omavahendite ülejäägi abil. HSH hoiustega seotud kavas võetakse arvesse üksnes stabiilseks peetavat osa koguhoiustest (püsijääk), kusjuures hoiuste tegelik maht on eeldatavasti siiski suurem ja täidab osa rahastamislüngast. Kuigi rahastatud vara ja kohustuste vahelise rahastamislünga saaks osaliselt täita lühikese tähtajaga rahastamisvahenditega raha- ja kapitaliturul, väheneb ümberkorraldusperioodil HSH sõltuvus raha- ja kapitalituru lühikese tähtajaga rahastamisvahenditest absoluutarvudes. Seoses eurodes rahastamise strateegiaga kavatseb HSH suhteliselt suuremal määral kasutada tagatud võlakirju.
Tabel 10
USA dollarites rahastamise strateegia (2010-2014)
(miljardites USA dollarites)
Maht
2010 tegelik näitaja
2011
2012
2013
2014
Rahastamine USA dollarites
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
USA dollarites rahastamine krediidiriski vahetustehingute teel
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Koguvara USA dollarites
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Laevandusega seotud koguvara USA dollarites
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(94)
Kuigi HSH rahastas 2010. aastal 75 % USA dollarites vääringustatud varadest kõiki välisvaluutasid hõlmavate krediidiriski vahetustehingute abil, tuleb krediidiriski vahetustehinguid vähendada […] %-ni USA dollarites vääringustatud varade kogusummast (sealhulgas ümberkorraldusüksuse varad). Suhteliselt väiksem sõltuvus krediidiriski vahetustehingute abil rahastamisest saavutatakse USA dollarites vääringustatud varade vähendamise ja seega USA dollarites rahastamise absoluutsumma piiramisega.
(95)
Hoiupangad andsid HSH-le 2010. aastal pikaajalisi tagamata rahastamisvahendeid summas [2,5-3,5] miljardit eurot ja pikaajalisi tagatud rahastamisvahendeid summas [200-500] miljonit eurot, st kokku [2,7-4] miljardit eurot. Teised liidumaa pangad andsid seevastu kokku [150-250] miljonit eurot ja muud finantseerimisasutused (era- ja avalik-õiguslikud finantseerimisasutused, v.a hoiupangad ja liidumaade pangad) [1-2] miljardit eurot.
(96)
Muudetud ümberkorralduskava kohaselt tugevnevad ümberkorraldusperioodil HSH kapitalipositsioon ja -määrad ning esimese taseme põhiomavahendite määr suureneb 2014. aasta lõpuks [10-13] %-ni. Komisjoni nõudel nägi HSH finantsprognoosides ette aktsiakapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra 2013. aastaks.
Tabel 11
HSH kapitalipositsioon (2009-2015)
2009 tegelik näitaja
2010 tegelik näitaja
2011
2012
2013
2014
2015
Riskiga kaalutud varad pärast garantiid (Miljardites eurodes)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Kehtiv garantii (Miljardites eurodes)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Kapitali areng (Miljardites eurodes)
Esimese taseme põhiomavahendid (Miljardites eurodes)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Esimese taseme omavahendid (Miljardites eurodes)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Kogukapital (Miljardites eurodes)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitalimäärad
Esimese taseme põhiomavahendid/riskiga kaalutud varad (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Esimese taseme omavahendid/riskiga kaalutud varad (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. SAKSAMAA KOHUSTUSED
(97)
Saksamaa kinnitas, et HSH täidab muudetud ümberkorralduskava, ja esitas käesoleva otsuse I ja III lisas sisalduvad kohustused.
4.6. JÄRELEVALVE
(98)
Saksamaa lubas, et järelevalve eest vastutav usaldusisik koostab põhjalikud kvartaliaruanded. Nimetatud aruanded sisaldavad eelkõige teavet toetusmeetmete eest hüvitise maksmise (kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, V lisa; edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (29) ja muudetud ümberkorralduskava täitmise kohta (kooskõlas komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, punkt 46; edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (30).
5. HSH-LE ANTUD RIIGIABI HINDAMISEKS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(99)
Komisjon algatas 30. oktoobril 2009 ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas riskikaitse vastab langenud väärtusega varade teatises abikõlblike varade ning langenud väärtusega varade hindamise (sealhulgas hindamismeetod), hüvitamise ja haldamise suhtes sätestatud tingimustele. Lisaks soovis komisjon uurida rekapitaliseerimismeetme rakendamise tingimusi, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid.
(100)
Tagatud varade abikõlblikkusega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 40 kahtlust, kas langenud väärtusega varade teatises sätestatud asjaomased tingimused on täidetud, kuna teatises esitatud langenud väärtusega varade määratluse alla sai otseselt liigitada üksnes väikese osa tagatud portfellist.
(101)
Läbipaistvuse ja teabe avalikustamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 43, et HSH on esitanud sõltumatute ekspertide koostatud hindamisaruanded, mis hõlmavad üksnes osa tagatud portfellist - täpsemalt öeldes suurt osa struktureeritud krediidiriski kaitsest. Peale selle ei olnud Saksamaa tookord esitanud järelevalveasutuse kinnitust hindamisprotsessi ja tulemuse kohta.
(102)
Varade haldamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtlust, kas HSH kavandatud meetmed vastavad langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimustele, kuna kõik varad kajastuvad ka edaspidi HSH bilansis.
(103)
Hindamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 47, et sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes struktureeritud laenuportfelli ja komisjoni käsutuses ei olnud tollal piisavat teavet, et hinnata kogu portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Lisaks märkis komisjon, et ta soovib kontrollida HSH poolt tagatud varade puhul aluseks võetud korrelatsioonieeldusi.
(104)
Hüvitise maksmisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtlust, kas kulude jagamine on asjakohane, kuna langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et ta kataks esimese järjekoha kahju klausli kaudu osa (üldjuhul vähemalt 10 %) kahjumist või riskidest. Lisaks väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgnevates punktides kahtlust, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riskide eest.
(105)
Elujõulisuse taastamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 59 kahtlust, kas HSH on suuteline taastama pikaajalist elujõulisust. Võttes arvesse HSH suurt sõltuvust raha- ja kapitaliturust, siis kahtles komisjon eriti selles, kas esitatud refinantseerimisstrateegia üksinda on pärast riigigarantiide lõppemist keskpikas ja pikas plaanis jätkusuutlik.
(106)
Menetluse algatamise otsuse punktides 60 ja 61 kahtles komisjon algse ümberkorralduskava aluseks olevates kasvu- ja kasumieelduste õigsuses. Komisjoni kahtles eriti selles, kas pank suudab saavutada suuremat kasumimarginaali erapanganduse sektoris ning prognoositud kasvu laevandus- ja transpordisektoris, milles HSH-l oli juba suhteliselt suur turuosa.
(107)
Menetluse algatamise otsuse punktis 62 väljendas komisjon kahtlust seoses asjaoluga, et kuigi HSH soovib jätkata rahvusvahelisi tehinguid kapitaliturul suures mahus, märgib ta siiski samal ajal, et kavatseb oma ärimudelis taas rohkem keskenduda piirkondlikule äritegevusele. Menetluse algatamise otsuse punktis 63 kahtles komisjon selles, kas oletus, et HSH suudab 2013. aastal taastada varasema krediidireitingu A, on realistlik.
(108)
Omapanuse kohta märkis komisjon, et algne ümberkorralduskava ei sisalda kaugeleulatuvaid ettepanekuid. Omapanuse maht võõrandamistehingute vormis jääb ebamääraseks. Seoses vähemusaktsionäride kaasamisega kulude jagamisse kahtles komisjon HSH hinnangus ja seega ka uute emiteeritavate aktsiate hinnas. Menetluse algatamise otsuse punktides 10 ja 32 väljendas komisjon kahtlust, et rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud hoiupankade liidud ja Flowers võisid saada kapitalisüstist kasu, sest omandasid HSHs liiga suure osaluse.
6. SAKSAMAA MÄRKUSED
(109)
Saksamaa esitas 17. detsembril 2009 liidumaade ja HSH ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
6.1. MÄRKUSED RISKIKAITSE KOHTA
(110)
Saksamaa leidis, et komisjoni antud õiguslik hinnang riskikaitse kohta on väär, sest see tugineb langenud väärtusega varade teatisele, mis ei ole käesoleval juhul kohaldatav.
(111)
Saksamaa ei nõustunud komisjoniga, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamine on igal juhul kohustuslik ja komisjon pidi meetme võtmise või sellest teatamise ajast olenemata kohaldama otsuse tegemise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (31). Saksamaa arvates saab sellega nõustuda üksnes juhul, kui asjaomaste õigusnormide või teatiste reguleerimisala on avatud, mis käesoleval juhul nii ei ole. Lisaks väitis Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatis ei hõlma kõiki langenud väärtusega varadele suunatud toetusmeetmete liike. Saksamaa leiab, et langenud väärtusega varade teatist tuleb käsitada üksnes haldusaktina, mille ainus eesmärk on tagada ühtne haldustava ja mis on siduv üksnes komisjonile. Riskikaitse kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata otseselt ELi toimimise lepingu alusel. Kuna Saksamaa arvates ei kuulu teise järjekoha kahju garantii eesmärk ja tagatud portfelli koosseis langenud väärtusega varade teatise reguleerimisalasse, on tõendatud, et langenud väärtusega varade teatis ei ole HSHga seotud juhul kohaldatav.
(112)
Saksamaa selgitas, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamise tulemusel võib hindamine põhineda vääral raamistikul, mis on HSH-le abielemendi, portfelli väärtuse, hüvitise suuruse ja ümberkorraldamise vajaduse kindlaksmääramise seisukohast ebasoodne.
(113)
Saksamaa viitas menetluse algatamise otsuse punktile 38, milles komisjon märkis, et peamiselt ettevõtjatele antavatest laenudest koosneva portfelli turuväärtust on raske hinnata. Saksamaa käsitas neid raskusi tõendina selle kohta, et teise järjekoha kahju garantiid ei tule hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel, ja selgitas, et komisjon saab ekstrapoleerimise teel abisumma, mille suurus võrdub garantii nominaalväärtusega. Ainuüksi see tulemus tõendab, et valitud meetod peab olema väär, sest see tähendaks, et komisjon võrdsustab valitud riskikaitse abielementi silmas pidades sama suure rekapitaliseerimisega, kuigi need meetmed on erinevad. Rekapitaliseerimine kujutab endast pikaajalist kapitalisüsti, kuid garantii puhul on tegemist tagatud varade tähtajaga piiratud ja üksnes regulatiivselt toimiva stabiliseerimismeetmega.
(114)
Saksamaa sõnul näitab abielemendi tuletamine turuväärtusest, et komisjon mõistab riskikaitse olemust valesti, sest see ei kaitse turuväärtuse kõikumise eest. Komisjon peab teise järjekoha kahju garantiiga seotud abielemendi kindlaks määrama pigem üldiste riigiabieeskirjade alusel ja tuginedes eelkõige komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (32) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”). Saksamaa arvates oleks garantiisid käsitleva teatise kohaldamise korral - juhul kui riskikaitse hüvitisena maksta turupõhist tasu - abielement väiksem.
(115)
Saksamaa leiab, et isegi kui langenud väärtusega varade teatis on teise järjekoha kahju garantii suhtes kohaldatav, on komisjon teinud selle kohaldamisel vigu nii seoses abielemendi kindlaksmääramise ja hüvitise suuruse arvutamisega kui ka kulude jagamise ja varahaldusega ümberkorraldusüksuses. Teise järjekoha kahju garantii abielement on väär, sest portfelli üleandmise ja turuväärtusega seotud eeldused on väärad. Kapitalitoetuse hüvitamise kohta märkis Saksamaa, et menetluse algatamise otsuses esitatud kapitalitoetuse hinnang põhineb vananenud andmetel. Uute andmete alusel on kapitalitoetus palju väiksem. Esialgne hinnang kulude jagamise kohta on samuti väär ja liiga piiratud, sest komisjon tugineb üksnes garantii esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriale, mis on tunduvalt väiksem langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimusest, et esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria peab moodustama 10 % tagatud portfellist. Kulude jagamise ja absoluutarvudes väljendatud esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria vahel puudub igasugune seos. Pealegi kannab HSH kogu kahju, mis ületab teise järjekoha kahju garantiid. Varahalduse kohta selgitas Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatise põhimõtted ei ole HSH riskikaitse suhtes kohaldatavad ja kogu riskikaitsega hõlmatud vara eraldi haldamine ei ole mõttekas. HSH kavatseb luua ümberkorraldusüksuse ning hoida põhipanka ja ümberkorraldusüksust funktsionaalses ja organisatsioonilises mõttes selgelt lahus; see hõlmab ka juhatust.
(116)
Saksamaa ei nõustu menetluse algatamise otsuse punktis 47 esitatud hinnanguga portfelli kohta. Tagatud portfelli puhul on peamiselt tegemist klassikaliste laenutehingutega, mida ei saa automaatselt hinnata rahavoogude alusel. Samuti ei ole „kompleksse” vara hindamiseeskiri, mille eesmärk on üldise väärtuste allahindluse abil simuleerida ebakindlust turul, käesoleval juhul tagatud vara hindamiseks sobiv. Kui väliseksperdid hindasid HSH CIP-portfelli rahavoogude alusel, siis palju suurema laenuportfelli varasid hinnati tavapärase pangandussektoris kasutatava ja asjaomaste regulatiivsete normidega kooskõlas oleva krediidiriski analüüsi alusel, milles asetatakse suurem rõhk laenuvõtja krediidivõimele.
(117)
Saksamaa väitis, nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, et langenud väärtusega varade teatises sätestatud hindamismeetodite kohaldamine teise järjekoha kahju garantii suhtes ei ole asjakohane ja hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata garantiisid käsitleva teatise alusel. Teabevahetuse käigus, mis hõlmas ka mitut kohtumist ja telefonikõnet, esitas Saksamaa ajavahemikul 2010. aasta jaanuarist kuni augustini teabe eesmärgiga tõendada, et […] suuruse summa täielik tagastamine raskendaks HSH elujõulisuse taastamist.
6.2. MÄRKUSED REKAPITALISEERIMISE KOHTA
(118)
Saksamaa leidis, et komisjon on teinud ka rekapitaliseerimise hindamisel vigu seoses HSH väärtuse hindamisega ja õigusliku hinnangu andmisega asjaolule, et kasu said rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud vähemusaktsionärid.
(119)
Saksamaa leiab, et komisjoni kahtlused ettevõtte väärtuse hindamise suhtes tulenevad sellest, et faktilised asjaolud on vääralt kindlaks tehtud. Seepärast ei ole tähtis, et PwC esialgses hinnangus ettevõtte väärtuse kohta ei ole arvesse võetud S&P poolset krediidireitingu langetamist, ja piisavalt põhjendatult võib eeldada, et HSH-l on 2013. aastal taas krediidireiting A.
(120)
Mis puudutab uute aktsiate väljalaskehinda, siis börsil noteeritud pankade puhul on hinnaalandused vahemikus 30-60 % tavapärased. HSH väärtuse hindamine on sobiv alus uute aktsiate hinna kindlaksmääramiseks ja HSH vanad aktsionärid ei saanud toetusmeetmetest kasu, kuna nad ei omandanud HSHs liiga suurt osalust.
6.3. MÄRKUSED RISKIKAITSE JA REKAPITALISEERIMISE KOHTA, VÕTTES ARVESSE AVALIK-ÕIGUSLIKE OMANIKE GARANDI VASTUTUST
(121)
Saksamaa märkis, et päästmisabi andmata jätmise korral oleks HSH tulnud likvideerida ja avalik-õiguslikud omanikud oleksid seejärel pidanud rakendama garandi vastutust, mis oleks põhjustanud palju suuremat kahju. Võimalikke nõudeid garandi vastutuse raames oli hinnanguliselt ligikaudu vähemalt 30 miljardit eurot. Saksamaa märkis, et eraõiguslik investor oleks suurema kahju vältimiseks võtnud samas olukorras sarnaseid päästmismeetmed nagu avalik-õiguslikud omanikud.
(122)
Saksamaa leiab, et päästmisabi vastab erainvestori kriteeriumile (st turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaldamist) ega kujuta endast seetõttu riigiabi. Nimetatud kriteeriumi tingimused on täidetud, kui võib põhjendatult väita, et ettevõtja saavutab taas elujõulisuse ja likvideerimiskulud ületavad kapitalimeetmetega seotud kulusid (33). Saksamaa arvates on 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava piisav tõend HSH suutlikkuse kohta taastada oma elujõulisus. Seoses likvideerimiskulude hindamisega selgitas Saksamaa, et vahet tuleb teha kohustustel, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna, ning kohustustel, mis neil on avaliku võimu kandjana. Likvideerimiskulude hindamisel ei või arvesse võtta liidumaade kohustusi, mis neil on avaliku võimu kandjana (nt töötushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed). Likvideerimiskulude hindamisel tuleb arvesse võtta üksnes neid kohustusi, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna. Kohtuotsusele Linde (34) tuginedes leidis Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvesse võtta kulutusi, mis on seotud varem õiguspäraselt antud abiga. Komisjon on garandi vastutuse heaks kiitnud ja see kujutab endast seega siseturuga kokkusobivat abi. Pealegi käsitatakse garandi vastutusest tulenevaid kohustusi liidumaade kohustustena, mis neil on HSH omanikuna, ja mitte kohustustena, mis neil on avaliku võimu kandjana. Garandi vastutust võib olemuselt võrrelda garantiikirjaga. Seepärast tuleb likvideerimiskulude hindamisel võtta vähemalt 30 miljardi euro ulatuses arvesse avalik-õiguslike omanike kohustusi, mis neil on garandi vastutusest tulenevalt. Saksamaa leidis, et likvideerimiskulud on palju suuremad kui avalik-õiguslike omanike poolt HSH kasuks võetud kapitalimeetmete kulud. Seepärast leiab Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi tingimused on täidetud ja päästmisabi ei kujuta endast riigiabi.
6.4. MÄRKUSED HSH ÄRIMUDELI JÄTKUSUUTLIKKUSE KOHTA
(123)
Kuigi Saksamaa pidas menetluse algatamise otsuse punktis 62 esitatud esialgset hinnangut HSH ärimudeli kohta esmalt negatiivseks, ajakohastas ta komisjoni konkurentsialaste kahtluste kõrvaldamiseks oma esialgset ümberkorralduskava.
6.5. MÄRKUSED OMAPANUSE JA TASAKAALUSTUSMEETMETE KOHTA
(124)
Saksamaa märkis, et esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega, mille eesmärk on täita sobiva omapanuse tingimused - meetmete eest hüvitise maksmine, kapitalireservide kasutuselevõtmine, oluliste osaluste loovutamine ja kulude vähendamine -, saavutatakse kokku 5,9 miljardi euro suurune omapanus ja seetõttu on need meetmed piisavad.
(125)
Kavandatud tasakaalustusmeetmeid - bilansimahu vähendamine, kasumlikest äriportfellidest loobumine, välisriikides asuvast 21 filiaalist 12 filiaali sulgemine (35) ja oluliste osaluste loovutamine (REAG ja DAL) (36) - pidas Saksamaa esialgu küll piisavaks, kuid muutis neid siiski veel kord muudetud ümberkorralduskavas.
7. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(126)
Komisjon sai märkusi ka kolmandatelt isikutelt. 30. novembril ja 11. detsembril 2009 esitasid oma märkused hoiupankade liidud ja 17. detsembril 2009 Flowers.
7.1. SGVSH JA SVB MÄRKUSED
(127)
Hoiupankade liidud ei nõustunud komisjoni esialgse seisukohaga, mille kohaselt nad said ebaproportsionaalselt suurt kasu HSH avalik-õiguslike aktsionäride korraldatud HSH rekapitaliseerimisest, sest uute aktsiate väljalaskehind oli hoiupankade liitude arvates üsna madal.
(128)
HSHga seotud menetluse jagamine osadeks selliselt, et ühes menetluses kiidetakse toetusmeetmed heaks ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud võimaliku kaudse abi küsimust, on vastuolus määruse (EÜ) nr 659/1999 (37) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikliga 7. Toetusmeede ei saa olla üheaegselt (HSH kasuks võttes) siseturuga kokkusobiv ja HSH aktsionäre arvesse võttes siseturuga kokkusobimatu. Kui hoiupankade liite ja Flowersit silmas pidades tehakse rekapitaliseerimise kohta negatiivne otsus, võiks järeldada, et rekapitaliseerimine kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride kaasamist kulude jagamisse rekapitaliseerimisel tekkivate kulude jagamise üldise hindamise raames.
(129)
Vähemusaktsionäride osaluse vähenemine, mis on komisjoni arvates ebapiisav, ei saa hoiupankade liitude hinnangul olla riigiabi. Hoiupankade liidud leiavad, et osaluse vähenemine on rekapitaliseerimise teisejärguline mõju. Lisaks ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused, sest hoiupankade liidud ei ole ettevõtjad riigiabieeskirjade tähenduses. SGVSH ja SVB ei tegutse ise ühelgi turul, vaid omavad üksnes oma liikmete (Hamburgi ja Schleswig-Holsteini avalik-õiguslikud hoiupangad) osalusi. Hoiupankade liitudele tulenev eelis võiks äärmisel juhul seisneda HSH aktsiate väärtuse suurenemises, mis on omane kõigile kapitalisüstidele. Peale selle ei pärine väidetav eelis riigi vahenditest. Osaluse vähenemise aste sõltub aktsiate arvust ja hinnast. Otsust hinna kohta ei teinud siiski riik, vaid see võeti vastu aktsionäride üldkoosolekul. Kõnealust otsust ei saa omistada riigile ja kooskõlas otsusega kohtuasjas Stardust Marine (38) ei saa seda käsitada riigiabina. Väidetav eelis ei mõjutanud mingil juhul hoiupankade konkurentsiseisundit asjaomastel turgudel. Seega ei moonuta väidetav eelis konkurentsi ega kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust.
(130)
Hoiupankade liidud viitasid ka sellele, et komisjon ei ole varem rekapitaliseerimismeetmete teisejärgulist mõju uurinud. Ka liidu kohtud ei lähtunud sellisest käsitusest kohtuotsuses WestLB (39). Lisaks leidsid hoiupankade liidud, et komisjon ei olnud muudel juhtudel, mil uute aktsiate väljalaskehind näis olevat äärmiselt kõrge (40), teisejärgulist mõju uurinud. Kui kõnealust aspekti uuritaks vaid HSH või BayernLB juhtudel, siis oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega.
(131)
Lisaks märkisid hoiupankade liitud, et aktsiaseltsi aktsionäridel on uute aktsiate märkimisõigus. See on siiski vaid võimalus, mitte kohustus. Hoiupankade liidud pidasid uute aktsiate hinda mõistlikuks, kuid ei saanud majanduslikel põhjustel rekapitaliseerimises osaleda.
(132)
Hoiupankade liidud märgivad ka, et nad andsid 2008. aastal suure panuse HSH kasuks võetud kapitalimeetmetesse. Nimelt konverteerisid hoiukassade liidud 2008. aasta juulis 685 miljoni euro suuruse passiivse osaluse 125 miljoni euro ulatuses HSH aktsiakapitaliks ja 560 miljoni euro ulatuses reservkapitaliks. Peale selle märkisid hoiupankade liidud koos Flowersiga vahetusvõlakirjana (hübriidinstrument) 962 miljoni euro suuruse passiivse osaluse, kusjuures hoiupankade liitude osalus oli 660,5 miljonit eurot. HSH võttis 2008. aasta lõpus kasutusele 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali, et hüvitada kahjusid ja vältida kahjumi katmist hübriidinstrumentidega. Seoses sellega kaotasid hoiupankade liidud 560 miljoni euro suuruse osaluse reservkapitalis. Kohustuslik vahetusvõlakiri osaleb HSH kahjumis; ka kupongiintressi ei ole välja makstud. Hoiupankade liidud ei ole alates 2008. aastast dividende saanud.
(133)
Hoiupankade liidud tahtsid 2009. aasta mais oma aktsiad müüa. Müük ei olnud aga 25. märtsil 2003 avalik-õiguslike omanikega sõlmitud aktsiate hoidmise lepingu tõttu võimalik. Aktsiate hoidmise lepingu pooled võtsid kohustuse kasutada oma hääleõigust nii, et avalik-õiguslike aktsionäride ja hoiupankade liitude häälteenamus säilib, ning lubasid hoiduda aktsiate müügist teatava protsendi ulatuses. Aktsiate hoidmise lepingut ei saa lõpetada enne 31. detsembrit 2013.
(134)
Hoiupankade liidud märkisid, et nende osalus oli rekapitaliseerimise käigus oluliselt vähenenud - 13,2 %-st 4,7 %-ni ja 1,62 %-st 0,6 %-ni. Omades otseseid ja kaudseid osalusi 85,5 % ulatuses, kontrollisid avalik-õiguslikud omanikud ühiselt kõiki HSH strateegilisi otsuseid. Kõnealune ühine kontroll tähendab eraõigusliku investori seisukohast seda, et vähemusaktsionäride osaluste väärtus väheneb veelgi.
(135)
Hoiupankade liidud märkisid, et PwC-le andis ülesande HSHd hinnata HSH, mitte vähemusaktsionärid. PwC tugines hindamisel tunnustatud hindamispõhimõtetele. Hoiupankade liitude arvates oleks PwC pidanud arvesse võtma erivara ja muudetud riskipreemiat, mille tulemusel oleks aktsia väärtus olnud 30 eurot. Seepärast leidsid hoiupankade liidud, et nende osalused on ülemäära vähenenud, ning hindasid selle mõju suuruseks ligikaudu 200 miljonit eurot.
7.2. FLOWERSI MÄRKUSED
(136)
Flowers esitas sarnased väited nagu hoiupankade liidud ja märkis lisaks, et ta on HSH ümberkorraldamiseks juba andnud suure omapanuse. 2008. aasta juulis HSH kasuks võetud kapitalimeetmed on tihedalt seotud kapitali suurendamisega 2009. aasta mais. Flowers tegi 2008. aasta juulis 300 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Vahetusvõlakirja vormis passiivsesse osalusse, mille koguväärtus oli 962 miljonit eurot, tegi Flowers kokku 301,5 miljoni euro ulatuses rahalisi sissemakseid. Vahetusvõlakirja vormis passiivne osalus osales kahjumis, kuna kupongiintresse ei makstud välja. Investorite osa kõnealustes kapitalimeetmetes oli 48 %, olles seega oluliselt suurem nende tollasest osalusest HSHs (25,67 %).
(137)
Erinevalt menetluse algatamise otsuse punktides 65 ja 73 esitatud komisjoni esialgsest hinnangust leidis Flowers, et tema omapanus ja kaasamine kulude jagamisse oli piisav. Flowers märkis, et ta andis 2009. aastal 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali kasutuselevõtmisesse 794 miljoni euro suuruse panuse. Investorid viitasid komisjoni otsusele riigiabi juhtumi Commerzbank (41) kohta ja väitsid, et komisjon käsitas Commerzbank juhtumi puhul osaluste ja muude varade müüki piisava omapanusena ning kupongiintressi- ja dividendimaksete keeldu kulude jagamisena. Investorite arvates oleks pidanud 2008. aasta kapitalimeetmeid arvesse võtma.
(138)
Investorid nõudsid, et nende osaluste vähenemisest tulenevat blokeeriva vähemuse kadumist tuleb samuti omapanusena arvesse võtta. Kuigi nende osalused vähenesid 9,19 %-ni, võib neilt vastavalt nende rekapitaliseerimiseelsele osalusmäärale nõuda endiselt 26,58 % ulatuses garandi vastutuse kohaste kohustuste täitmist. Lisaks pidasid investorid alusetuks komisjoni kahtlusi seoses HSH hindamisega ja komisjoni arvates ülemäära kõrge aktsiahinnaga. Nende arvates jäeti arvesse võtmata hulk väärtust suurendavaid tegureid.
(139)
Kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist, ei saa vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi tagasi nõuda. Käimasolevat menetlust ei ole võimalik osadeks jagada, kuna HSH kasuks on võetud ainult üks toetusmeede.
8. SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(140)
Saksamaa esitas märkused hoiupankade liitude ja Flowersi väidete kohta. Saksamaa jäi endiselt seisukohale, et HSH-le antud hinnang on asjakohane ja vähemusaktsionärid ei saanud kaudsest riigiabist kasu. Lisaks pooldas Saksamaa menetluse jagamist osadeks, juhul kui see võimaldaks menetluse vastavalt HSH ja turgude ootusele kiiremini lõpule viia. Saksamaa kahtles, kas rekapitaliseerimine oli ühtne õigustoiming ja kas selle kohta saab riigiabi eeskirju silmas pidades teha ühtse otsuse. Liidu kohtute praktikale viidates selgitas Saksamaa, et menetluse saab õiguslikult osadeks jagada. Kui riigiabi õiguslik hinnang on eri abisaajate puhul (käesolevas asjas HSH ja vähemusaktsionärid) erinev, siis ei ohusta see HSH-le antud riigiabi kokkusobivust siseturuga. Riigiabi proportsionaalsust abi saanud panga tasandil saab tagada asjaomaselt kujundatud ümberkorralduskavaga, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid tuleks eraldi vähendada ja korrigeerida. Saksamaa ei nõustunud Flowersi seisukohaga, et vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi ei saa tagasi nõuda, kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist. Selline üleandmine on Saksa õiguse alusel lubatud, aga isegi juhul, kui see ei oleks lubatud, ei saaks Saksamaa tugineda täitekorralduse puudumisele, et õigustada komisjoni tagasinõudmisotsuse täitmata jätmist.
9. RIIGIABI HINDAMINE
9.1. RIIGIABI OLEMASOLU
(141)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(142)
Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, b) meede annab eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, c) eelis on valikuline ja d) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud kõik nimetatud tingimused. Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealused tingimused on täidetud.
(143)
Esiteks võttis meetmeid HSH Finanzfonds AöR, s.o avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ning mida omasid ja kontrollisid võrdsetes osades avalik-õiguslikud omanikud. Nimetatud asutuse asutamisel tugineti 3. aprillil 2009 Kielis ja 5. aprillil 2009 Hamburgis Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingule (42). HSH Finanzfonds AöR võtab üle avalik-õiguslike omanike ülesande anda HSH-le abi. Nimetatud ülesande täitmiseks võtab HSH Finanzfonds AöR üle garantiid kuni 10 miljardi euro ulatuses, omandab HSH aktsiaid ja võtab kõnealuste aktsiate omandamiseks laenu. Riigilepingu § 3 kohaselt vastutavad avalik-õiguslik omanikud HSH Finanzfonds AöR-i kohustuste eest. Seega on selge, et meetmeid rahastas riik.
(144)
Teiseks tagati riskikaitse ja rekapitaliseerimine, et hoida ära HSH maksejõuetust (43), toetades seega HSH tegevuse jätkamist. Seega on tegemist majandusliku eelisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(145)
Kolmandaks võeti meetmed konkreetselt HSH kasuks ja need on seega valikulised.
(146)
Peale selle peavad kõnealused meetmed moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellist mõju saab kontrollida abi suuruse, toetusmeetme tunnuste ja abisaaja alusel (44). Toetusmeetmed võimaldasid HSH-l vältida maksejõuetust ja jätkata oma äritegevust paljudel turgudel. HSH on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib teiste pankadega Saksamaal ja muudes riikides. Lisaks on HSH Saksamaa pangandussektori jaoks süsteemselt oluline (45) ja ta on tähtis konkurent laevanduse ja lennutranspordi rahastamise turul (HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja peamine finantsteenuste pakkuja lennutranspordi sektoris). Pealegi oli HSH-le antud abi suhteliselt suur (vt punkt 159) ja riskikaitse katab ligikaudu 75 % HSH bilansimahust. Võttes arvesse meetme mõju, HSH seisundit pangandussektoris (eelkõige laevanduse rahastamise turul) ja abi suurust, võis pangale antud eelis kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(147)
Kõnealust hinnangut ei muudetud ka pärast Saksamaa ja kolmandate isikute märkuste arvessevõtmist. Saksamaa väited HSH kasuks võetud meetmete kui riigiabi kohta on vasturääkivad. Ühelt poolt nõuab Saksamaa, et komisjon uuriks riskikaitset garantiisid käsitleva teatise alusel, mitte langenud väärtusega varade teatise alusel, ja eeldab seega ilmselt, et riskikaitse puhul on tegemist riigiabiga. Teiselt poolt väidab Saksamaa (nagu on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva otsuse punktis 6.3), et nõuetele vähemalt 30 miljardi euro ulatuses antud piiramatut riigigarantiid (garandi vastutus) arvesse võttes oleks ka eraõiguslik investor võtnud avalik-õiguslike omanike olukorras HSH kasuks päästmismeetmeid, et vältida suuremaid kahjumeid. Saksamaa teeb selle põhjal järelduse, et eraõigusliku investori kriteeriumi tingimused on täidetud ja kõnealused meetmed ei kujuta endast seega riigiabi.
(148)
Saksamaa tõlgendas aluseks võetud kohtupraktikat vääralt. Käesolevas asjas väidab Saksamaa, et riigiabi (garandi vastutus) tuleb käsitada likvideerimiskulude osana, selleks et teisi riigiabimeetmeid (rekapitaliseerimine ja riskikaitse) saaks pidada turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Kohtuasjas Linde sõlmisid pooled turutingimustel tehingu, mis nägi ette toetuse andmist selleks, et oleks võimalik vabaneda varem samuti turutingimustel sõlmitud tarnelepingust, mille täitmine tekitas igal aastal suuri kahjumeid. Üldkohus märkis sellega seoses järgmist: „… eespool kirjeldatud ulatuslik kokkulepe on käsitatav tavalise äritehinguna, mille raames … [Treuhandanstalt] ja LWG tegutsesid turumajanduslikult tegutsevate ettevõtjatena. Ilmselgelt juhindusid nimetatud isikud eelkõige ärilistest kaalutlustest, välistades majandus- ja sotsiaalpoliitilised eesmärgid” (46). Nimetatud kohtuasja asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva asja asjaoludega, sest Linde juhtumi puhul sõlmiti mõlemad tehingud turutingimustel, kuid HSH juhtumi puhul ei ole kumbki tehing sõlmitud turutingimustel.
(149)
Garandi vastutus on määratletud kui seadusel või määrusel põhinev avalik-õigusliku piirkondliku või muu asutuse vahetu kohustus avalik-õigusliku krediidiasutuse võlausaldajate ees, mis katab kõik nimetatud krediidiasutuse kohustused. Garandi vastutus näeb seega ette, et garant on krediidiasutuse maksejõuetuse või likvideerimise korral kohustatud rahuldama krediidiasutuse võlausaldajate nõuded. See annab krediidiasutuse võlausaldajatele otsese nõudeõiguse garandi vastu, mida saab siiski kasutada vaid juhul, kui krediidiasutuse varast ei piisa võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Garandi vastutus ei ole piiratud summaarselt ega ajaliselt. Lisaks ei maksa krediidiasutus selle vastutuse eest tasu (47). Garandi vastutus on avalik-õigusliku üksuse (kohalik omavalitsus, liidumaa) piiramatu tasuta subsidiaarne vastutus avalik-õiguslikule asutusele (käesolevas asjas avalik-õiguslik krediidiasutus) esitatavate nõuete eest juhul, kui kõnealune asutus on maksejõuetu. Turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks avalik-õiguslike omanike olukorras andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab kogu bilansimahu, nagu tegid avalik-õiguslikud omanikud garandi vastutusega.
(150)
Komisjon käsitas garandi vastutust tõepoolest riigiabina. Komisjon nõudis, et Saksamaa kaotaks garandi vastutuse.
(151)
Garandi vastutus on sätestatud avalikus õiguses. Avalik-õiguslikud omanikud vastutavad garandi vastutuse raames avaliku võimu kandjana, mitte avalik-õigusliku omanikuna. Kooskõlas komisjoni otsustega (48) ja kohtupraktikaga (49) tuleb likvideerimiskulude osana käsitada vaid neid kohustusi, mida oleks katnud turumajanduslikult tegutsev investor. Nagu märgitud punktis 149, ei oleks turumajanduslikult tegutsev investor andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab panga kogu bilansimahu. Seega ei ole Linde kohtuotsus käesoleva asja hindamisel asjakohane, kuna garandi vastutusest tulenevaid kohustusi ei saa käsitada likvideerimiskuludena.
(152)
Rekapitaliseerimise abielemendi puhul tuleb lähtuda rekapitaliseerimise nimiväärtusest, sest turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks iialgi andnud kõnealuseid vahendeid raskustes oleva ettevõtja käsutusse. Nagu märgitud päästmisotsuse punktides 27 ja 28, annavad vähemusaktsionäride kõrvalejäämine rekapitaliseerimisest ja päästmisabi andmisest tulenevate kulude ebavõrdne jagamine avalik-õiguslikele omanikele märku sellest, et avalik-õiguslikud omanikud järgisid rekapitaliseerimisega üldist huvi pakkuvaid eesmärke ja ei tegutsenud eraõigusliku investorina. Kooskõlas oma otsustega (50) kinnitab komisjon seisukohta, et rekapitaliseerimise abielement on 3 miljardit eurot.
(153)
Lisaks kinnitab komisjon, et riskikaitses sisalduv abielement on 10 miljardit eurot. Saksamaa väidetest olenemata on komisjon endiselt veendunud, et meedet tuleb hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Langenud väärtusega varade teatises selgitatakse, kuidas tuleb liikmesriikide võetud langenud väärtusega varade toetusmeetmeid hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabieeskirjade alusel. Langenud väärtusega varad on varad, mille puhul võivad pankadel tekkida kahjumid. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigile langenud väärtusega varade toetusmeetmetele, mis annavad abi saanud finantsasutusele tegelikku abi, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmete puhul tegemist meetmetega, mille abil saavad pangad vältida teatavate varakategooriate väärtuse suurt vähenemist (51). Sama kehtib ka käesolevas asjas riskikaitse puhul.
(154)
Komisjon ei jaga Saksamaa seisukohta, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada ja teise järjekoha kahju garantii abielement tuleb kindlaks määrata üldiste riigiabieeskirjade ning eelkõige garantiisid käsitleva teatise alusel. Garantiisid käsitlevat teatist kohaldatakse toetusmeetmetele, mille eesmärk on tagada pankade likviidsus (52). Riskikaitsel on teistsugune eesmärk. Riskikaitse hõlmab panga vara ja selle eesmärk on vabastada võimalikult palju kapitali, et pank saaks omakapitali määra suurendada.
(155)
Saksamaa esitatud ratione temporis-vastuväitega seoses meenutab komisjon, et ta peab meetme väljatöötamise või väljakuulutamise ajast olenemata kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (53). See on üldreegel ja erand sellest peab olema selgelt sätestatud õigusnormis, mis oleks vastasel korral kohaldatav. Nagu kinnitavad liidu kohtud (54), tuleb teatatud meedet kontrollida otsuse tegemise ajal kohaldatud eeskirjade alusel. Seepärast oli komisjon praegust finantskriisi arvesse võttes langenud väärtusega varade teatist juba kohaldanud nendele meetmetele, millest teatati enne kõnealuse teatise avaldamist (55).
(156)
Langenud väärtusega varade teatise kohaselt vastab abisumma varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahele. Kaitstud portfelli üleandmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot, mis vastab [ligikaudu 172] miljardi euro suurusele nimiväärtusele, millest on maha arvatud 3,2 miljardi euro suurune esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria).
(157)
Võttes arvesse kaitstud portfelli suurust ja koosseisu ([60-80] % portfellist moodustavad laenud), on portfelli turuväärtust raske määrata. Turu puudumise korral võib mõne vara turuväärtus olla isegi null (56). Igal juhul on kaitstud portfelli turuväärtus tunduvalt väiksem selle tegelikust majanduslikust väärtusest (57), mis kajastab varade pikaajalist majanduslikku väärtust. Kuna garantii abisumma ei saa olla suurem kui garantii nimiväärtus (10 miljardit eurot), ei ole täpse väärtuse määramine vajalik. Seepärast leiab komisjon, et riskikaitse abielement oli 10 miljardit eurot.
(158)
Komisjon märgib, et SoFFini eraldatud 17 miljardi euro suurune likviidsusgarantii on Saksamaa eeskirjade raames antud riigiabi.
(159)
Komisjon leiab, et riskikaitse ja rekapitaliseerimise abielement on kokku 13 miljardit eurot. Lisaks leiab komisjon, et likviidsusgarantii abielement on kuni 17 miljardit eurot.
9.2. ABIMEETMETE KOKKUSOBIVUS
9.2.1. ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDAMINE
(160)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Saksa pankade abikava (58) heakskiitmise käigus kinnitas komisjon, et Saksamaa majandust ähvardab tõsine häire ja kõnealust häiret saab kõrvaldada pankade riigipoolse toetamisega. Kuigi majandus taastub vähehaaval alates 2010. aasta algusest, on komisjon endiselt seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud riigiabi andmise tingimused on täidetud, sest finantsturud on taas surve alla sattunud. Komisjon kinnitas kõnealust seisukohta 2010. aasta detsembris vastuvõetud teatises, millega pikendati riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (59) kuni 31. detsembrini 2011.
(161)
Sellise panga nagu HSH kokkuvarisemine võib avaldada vahetut mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgude praegust ebakindlust arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris võetud toetusmeetmete uurimisel endiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.
9.2.2. RISKIKAITSE KOOSKÕLA LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISEGA
(162)
Komisjon peab toetusmeetmete kokkusobivust uurima ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ja tuginedes langenud väärtusega varade teatisele. Langenud väärtusega varade teatise eesmärk ei ole üksnes ühtse haldustava kujundamine (60), nagu märgib Saksamaa, vaid selles selgitatakse riigiabieeskirjade kohaldamist langenud väärtusega varade suhtes võetud toetusmeetmetele. Selles võetakse arvesse toetusmeetmete eripära ja tuletatakse riigiabieeskirjade põhjal selliste meetmete kokkusobivuse tingimused. Langenud väärtusega varade teatise kohaldamine peab tagama liikmesriikide võetud toetusmeetmete sidususe ja riigiabieeskirjade järgimise. Langenud väärtusega varade teatise punkti 18 kohaselt soovitakse teatisega kehtestada kooskõlastatud põhimõtted ja tingimused, millega tagatakse toetusmeetmete maksimaalne tõhusus siseturul, võttes arvesse pikaajalist eesmärki naasta normaalsete turutingimuste juurde. Teatise eesmärk on seega laiem, kui arvab Saksamaa, ega piirdu ühtse haldustava kehtestamisega. Kõnealust eesmärki arvesse võttes peab komisjon kohaldama langenud väärtusega varade teatist kõigile toetusmeetmetele.
(163)
Komisjoni arvates puudub seega alus kontrollida meedet vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu nõuab Saksamaa.
(164)
Langenud väärtusega varade teatises on kindlaks määratud, millistel tingimustel on toetusmeetmed kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. Kooskõla tuleb seega kontrollida mitme kriteeriumi alusel. Sellised kriteeriumid on muu hulgas eelkõige varade abikõlblikkus, varahaldus, kaitstud portfelli hindamine, probleemi selge kindlaksmääramine ning väärtuse languse täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine, meetme ühtlustamine avaliku poliitika eesmärkidega, hüvitise ja kulude jagamise asjakohasus ning ümberkorralduskava kohustuslik kontrollimine komisjoni poolt.
9.2.2.1. Varade abikõlblikkus
(165)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 33 ja järgmiste punktide kohaselt tuleb abikõlblikud varad kindlaks määrata ja kategooriatesse (vararühmadesse) liigitada. Põhjalikud selgitused kõnealuste kategooriate piiritlemise kohta on esitatud langenud väärtusega varade teatise III lisas. Riskikaitsega kaetud varade mitmekesisuse tõttu ei ole langenud väärtusega varade teatises ettenähtud vararühmade süsteem siiski piisav. Langenud väärtusega varade teatise punktis 35 antakse siiski täiendav võimalus abikõlblike varade kindlaksmääramiseks. Nimelt saavad teatise punkti 33 reguleerimisalast välja jäävad pangad langenud väärtusega varadest vabaneda, ilma et oleks vaja esitada täiendavaid põhjendusi, juhul kui see ei ületa 10-20 % toetusmehhanismis osalevate varade kogusummast. Kuna käesoleval juhul katab kõnealune riskikaitse [ligikaudu 75] % HSH bilansimahust, ei paku langenud väärtusega varade teatise punkt 35 rahuldavat lahendust.
(166)
Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 32, mis sisaldab põhimõttelisi selgitusi varade abikõlblikkuse kohta, tuleb toetusmeetme kohaldamisalasse kuuluvaid varasid hinnata pragmaatiliselt. Komisjon märgib, et finantskriisist mõjutatud varade ring on kaasmõju tõttu aja jooksul laienenud. Eelkõige on laevanduse, lennutranspordi- ja kinnisvarasektori väärtpaberid praegu mittelikviidsed või korrigeeritakse nende väärtust oluliselt. Selliste varade suhtes võetavad toetusmeetmed võivad aidata saavutada langenud väärtusega varade teatises seatud eesmärke, st suurendada läbipaistvust ja toetada finantsstabiilsust, isegi juhul, kui kõnealused varad ei kuulu finantskriisi põhjustanud varade hulka. Komisjon on nimetatud kaalutlusel varasematel juhtudel selliste varade suhtes võetud toetusmeetmed heaks kiitnud (61) ja peab asjakohaseks teha seda ka käesoleval juhul.
(167)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 36 kohaselt võib abikõlblikkuse kriteeriume sõnastada laiemalt, juhul kui seda korvavad põhjalikumad ümberkorraldusmeetmed. Mida suurem on kaitstud varade osa panga portfellis, seda ulatuslikum peab olema ümberkorraldamine. Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses varade abikõlblikkuses, kuna tollal esitatud esialgne ümberkorralduskava ei olnud tema arvates abikõlblikkuse kriteeriumide paindliku kohaldamise piisavaks tasakaalustamiseks piisavalt kaugeleulatuv. HSH esitas 11. juulil 2011 muudetud ümberkorralduskava. Muudetud ümberkorraldusmeetmed näevad ette bilansimahu vähendamist ligikaudu 61 %, […] osaluste loovutamist ja HSH 21 rahvusvahelisest esindusest 15 esinduse sulgemist. Komisjoni arvates tasakaalustab sellises mahus ümberkorraldamine langenud väärtusega varade teatise paindliku kohaldamise varade abikõlblikkuse suhtes. Sellest tulenevalt ei kahtle komisjon enam varade abikõlblikkuses.
9.2.2.2. Varahaldus
(168)
Menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtles komisjon varahaldust silmas pidades garantii kokkusobivuses siseturuga. Kuna kõiki varasid tuleb endiselt kajastada HSH bilansis, puudusid tõendid HSH ja kaitstud varade funktsionaalse ning korraldusliku eraldamise kohta (eelkõige halduse, töötajate ja klientide puhul).
(169)
Saksamaa esitas lisateavet ja selgitas, et HSH asutas ümberkorraldusüksuse, mis kujutab endast pangasisesest eraldi juhitavat likvideerimispanka. HSH seadis sisse aruannete esitamise eri ärivaldkondade kohta ja ümberkorraldusüksuse eraldi juhtimise, mis välistab huvide konflikti põhipanga ja ümberkorraldusüksuse vahel. Komisjon nõustub varahaldust käsitlevate Saksamaa märkustega, mis on kokkuvõtlikult esitatud punktis 115, ja kiidab heaks HSH poolt selles valdkonnas tehtud muudatused. Sellest tulenevalt on riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises varahalduse kohta sätestatud nõuetega.
9.2.2.3. Kaitstud portfelli hindamine
(170)
Menetluse algatamise otsuse punktis 47 väljendas komisjon kahtlusi ka kaitstud portfelli hindamise suhtes, sest sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes väikest osa portfellist ja HSH ei olnud esitanud piisavalt teavet kogu portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks. HSH määras enne meetme rakendamist kaks sõltumatut eksperti: Blackrock ja Cambridge Place. Kõnealused eksperdid hindasid üksnes väikest osa kaitstud portfellist - nimelt varaga tagatud väärtpabereid ja CIP-portfelli osi.
(171)
Komisjon ei nõustu punktis 116 esitatud Saksamaa seisukohaga, et laenutehinguid on raske hinnata, sest rahavoogude prognoosid põhinevad paljudel eeldustel, näiteks eeldustel tulevaste makseviivituste, kohustuste täitmatajätmise tõenäosuse ja aja, tagasinõuete ja intressimäärade kohta (riskivaba intressimäär ja riskipreemia). Isegi kui pikendatavaid laene - sellised laenud on kaitstud portfellist suure osa moodustavas laevanduse ja kinnisvara rahastamise sektoris tavapärased - on edaspidi veelgi keerulisem hinnata, näitavad komisjoni otsused, et sarnaseid varasid sisaldavaid portfelle on rahavoogude alusel juba hinnatud (62). Saksamaa ei suutnud pealegi tõendada, et rahavoogude prognoosil põhinev hindamine annaks täiesti teistsuguse tulemuse.
(172)
Hindamine peab toimuma Euroopa Liidu tasandil kindlaksmääratud ühtse meetodi alusel. Komisjoni taotlusel hindasid HSH ja tema välisekspert Morgan Stanley tihedas koostöös komisjoni ekspertidega tervet portfelli. Eeldused, millest HSH hindamisel lähtus, olid kooskõlas stressistsenaariumidega, mida komisjon oli kohaldanud muudel juhtudel. Kohaldati ühtseid meetodeid.
(173)
Hindamine näitas, et eeldatav kahjum on 3,2 miljardi euro suurusest esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriast palju suurem ja kulutab ära ka 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria […]. Lisaks ilmnes, et […] tegelik majanduslik väärtus oli ligikaudu [155-170] miljardit eurot ([ligikaudu 172] miljardit eurot, millest on maha arvatud 3,2 miljardit eurot ja [2,5-10] miljardit eurot).
(174)
Kuna hindamine toimus kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega, leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuse punktis 45 nimetatud kahtlused on kõrvaldatud.
9.2.2.4. Täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine
(175)
Menetluse algatamise otsuse punktis 42 väljendas komisjon kahtlusi seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega, sest Saksamaa ei esitanud kaitstud portfelli täielikku hinnangut, mille oleks koostanud sõltumatu ekspert.
(176)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 20 kohaselt peavad abikõlblikud pangad abitaotlusi tehes esitama eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse. Selleks kasutatakse sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade kohta esitatav teave peab olema nii põhjalik, nagu on ette nähtud langenud väärtusega varade teatise III lisa II jaotises ja tabelis 2.
(177)
Komisjonile on menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisest alates esitatud kaitstud portfelli ja varade kohta põhjalikku teavet. Hinnang näitas, et portfelli tegelik majanduslik väärtus on ligikaudu [155-170] miljardit eurot. Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euro ulatuses. Morgan Stanley kirjutas hinnangule ja selle aluseks võetud andmetele ning meetoditele ametlikult alla ning kinnitas need. Järelevalveasutus kinnitas meetme kapitali toetavat mõju 2010. aasta veebruaris. Varade hindamise alusel välja arvutatud kapitalitoetus erineb komisjoni esialgsest hinnangust, mis esitati menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides. Komisjon nõustub hindamistulemusega ja Saksamaa esitatud kapitalitoetuse arvutusega. Kontrollimise tulemust arvesse võttes ei ole Saksamaa märkusi kapitalitoetuse kohta seega enam vaja käsitleda.
(178)
Komisjoni kahtlused läbipaistvuse ja eelneva avalikustamise suhtes on seega kõrvaldatud.
9.2.2.5. Ühtlustamine avalike eesmärkidega
(179)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 5.3 kohaselt peavad stiimulid pankade osalemiseks toetusmeetmetes olema avalike eesmärkidega järgmisel viisil ühtlustatud: a) toetuse taotlemiseks seatakse kuni kuuekuuline tähtaeg, b) nähakse ette mehhanismid, mis tagavad toetusmeetmeid enim vajavate pankade osalemise, ja c) kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et muu hulgas piirata konkurentsile avalduvat mõju.
(180)
Võttes arvesse HSH süsteemset tähtsust avalik-õiguslike omanike majanduskeskkonnas, töötati garantii välja spetsiaalselt HSH jaoks ja tema erilist seisundit silmas pidades. Seoses muudetud ümberkorralduskavaga kehtestatakse HSH-le hulk kaitsemeetmeid, mis käsitlevad eelkõige dividendi- ja kupongimakseid, äriühingu üldjuhtimist, hüvitist ja kohalolu teatavate turgudel (nt laevanduse rahastamise sektoris).
(181)
Sellest tulenevalt on HSH kasuks võetud riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises avalikele eesmärkidele vastava ühtlustamise kohta sätestatud nõuetega.
9.2.2.6. Hüvitis ja kulude jagamine
(182)
Menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtles komisjon kulude jagamise asjakohasuses. Langenud väärtusega varade teatise punkti 24 kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et HSH kataks esimese järjekorra kahju klausli alusel osa kahjumist või riskidest (üldiselt vähemalt 10 %). Kulude asjakohase jagamise saab tagada ka suurema hüvitise maksmise või hilisema kompenseerimisega. Lisaks kahtles komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides selles, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riski eest.
(183)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tuleb kõigi toetusmeetmete puhul tagada riigile piisav hüvitis. Toetusmeetme eest makstav hüvitis on piisav juhul, kui sellega kompenseeritakse meetme mõju seadusega ettenähtud omakapitalile. See tähendab, et kapitalitoetuse eest peab olema tagatud piisav hüvitis.
(184)
Pidades silmas toetuse mõju kapitalile, märkis komisjon oma otsuses, mis käsitleb riigiabi, mida Saksamaa annab ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamiseks (63), et asjaomase meetmega saavutatud 6,25 % kapitalitoetust võib pidada piisavaks hüvitiseks kapitali toetusmeetme eest (64). Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi ulatuses, millest tuleneb ligikaudu 220 miljoni euro suurune aastane hüvitis (mis vastab [ligikaudu 220] baaspunktile garantii nimiväärtuselt), kui HSH võtab garantii täies ulatuses kasutusele. Garantii (osalisel) lõpetamisel tuleks kapitalitoetuse miinimumhüvitist vähendada proportsionaalselt ligikaudu 220 baaspunktile garantii allesjäänud nimiväärtuselt.
(185)
Nagu märgitud punktis 46, tegi HSH ettepaneku maksta riskikaitse eest 400 baaspunkti suurust garantiitasu. See tähendab, et HSH maksab olenevalt stsenaariumist [ 1,5] miljardit eurot (garantiid ei kasutata), [ 2,5] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) või [ 4] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses).
(186)
Mis puutub kapitalitoetuse eest makstava miinimumhüvitise (mis on [ligikaudu 220] baaspunkti 10 miljardilt eurolt või - osalise lõpetamise korral - garantii allesjäänud nimiväärtuselt) (65) asjakohasusse, siis garantii osalise lõpetamise korral vähendatakse kapitalitoetuse eest makstava hüvitise absoluutsummat. Isegi juhul, kui kapitalitoetus ei vähene ilmselt täiesti proportsionaalselt riskikaitse summaga, leiab komisjon, et see võimaldab riskikaitse kehtivuse ajal kapitalitoetuse eest makstavat miinimumhüvitist piisavalt ligilähedaselt välja arvutada. Seepärast peab komisjon piisavaks aastast hüvitist, mis on [ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt.
(187)
Kuna [ligikaudu 220] baaspunkti allesjäänud garantiisummalt on vastuvõetavalt ligilähedane hüvitisemäärale 6,25 % kapitali toetusmeetme summalt, on komisjoni arvates piisav, et aastas makstakse HSH Finanzfonds AöR-le 6,25 % kapitalitoetuse summalt. Seepärast on kapitalitoetuse eest makstav hüvitis langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas.
(188)
Peale selle on langenud väärtusega varade teatise punktis 41 sätestatud, et varade ostu või kindlustamist käsitlevate toetusmeetmete puhul peab üleandmisväärtus põhinema tegelikul majanduslikul väärtusel.
(189)
Riskikaitse komisjonipoolne hindamine näitas, et tagatud väärtus summas [ligikaudu 168] miljardit eurot oli liiga kõrge (ületas tegelikku majanduslikku väärtust) ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria oli liiga väike. Tagatud väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe on [2,5-10] miljardit eurot. Järelikult tuleb tagatud väärtust „korrigeerida” ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat suurendada. Saksamaa esitas tõendid, mis kinnitavad, et HSH-l ei ole võimalik maksta tagasi [2,5-10] miljardit eurot, ja Saksamaa keeldub sellisest tagasimaksest. Ent isegi juhul, kui HSH ei saa esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat eeldatavate kahjumite katmiseks [2,5-10] miljardi euro võrra suurendada, võiks langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt nõuda vahe tagasi ka hiljem, näiteks konkreetse tagastusmehhanismi kaudu seoses põhjalike ümberkorraldusmeetmetega.
(190)
Nii saab riigile makstava 400 baaspunkti suuruse põhitasu toel luua tagastusmehhanismi, mis hõlmaks makse seda osa, mis ületab kapitalitoetuse eest makstavat [ligikaudu 220] baaspunkti suurust hüvitist. Kõnealune summa sõltuks ka garantii võimalikust kasutamisest, kuna põhitasu võib muutuda, nagu ilmneb järgmisest tabelist.
Tabel 12
Tagastusmehhanism, mis näeb ette põhitasu ja täiendavad tagasimaksed
(Miljonites eurodes)
Stsenaarium 1
(garantiid ei kasutata: 0 eurot)
Stsenaarium 2
(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)
Stsenaarium 3
(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)
Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Muud nõutavad tagasimaksed
[…]
[…]
[…]
(191)
Hüvitis ei tagaks seega piisavat tagasimakset põhitasu kujul. Täieliku tagasimakse tegemiseks peab HSH riigile maksma ka tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mida 400 baaspunkti suurune põhitasu ei kata. Olenevalt stsenaariumist on kõnealune vahe […] eurot kuni […] eurot.
(192)
Kuna Saksamaa ja HSH keelduvad asjaomast makset suurendamast, ei saa riigiabi pidada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks.
(193)
Komisjoni sõnul ilmneb muudetud ümberkorralduskavast, et täiendava […] euro kuni […] euro suuruse makse tegemine tagastusmehhanismi kaudu ei ole võimalik, kuna see ohustaks HSH elujõulisust; punktis 91 esitatud prognooside kohaselt kulutataks täieliku tagasimakse tegemisel ära kogu kasum, mida HSH ümberkorraldusperioodil ja hiljem teeniks.
(194)
Komisjon on siiski seisukohal, et hüvitussüsteem, mis võimaldab teha korrektsioone, mis on tagasimaksete ja hüvitiste poolest kooskõlas nii langenud väärtusega varade teatise kui ka komisjoni otsustega, võib tagada toetusmeetme kokkusobivuse siseturuga. Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tohib varade üleandmisväärtus (tagatud väärtus) olla suurem kui nende tegelik majanduslik väärtus, kui meetmega kaasneb ulatuslik ümberkorraldamine ja tingimuste kehtestamine, mis võimaldavad kõnealust täiendavat abi hiljem tagasi nõuda. Langenud väärtusega varade teatise punktis 41 antakse seega võimalus kasutada osalisi tagasimaksemeetmeid, tingimusel et need meetmed tasakaalustatakse ulatusliku ümberkorraldamisega.
(195)
Komisjon leiab, et käesoleva riigiabi juhtumi puhul on meetmete kombineerimise kaudu võimalik saavutada osaline täiendav tagasimakse.
(196)
Komisjoni arvates tuleks kõigepealt tasuda viivitamata võimalikult suures ulatuses täiendavad tagasimaksesummad (ohustamata HSH pikaajalise elujõulisuse taastamist) ja tasumist ei tohiks edasi lükata kauem kui vajalik. Seepärast uuris komisjon, kui suures ulatuses on võimalik teha ühekordset makset. Sellest tulenevalt esitas komisjon, nagu märgitud punktis 90, HSH-le nõude võtta 2011. aasta finantsprognoosides arvesse 500 miljoni euro suurust ühekordset makset. Punktis 91 esitatud finantsprognooside kohaselt suudab HSH teha riigile 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse. Sellise summa tasumisega kulutataks ära kogu HSH oodatav kasum ja see võib põhjustada 2011. aastal [150-200] miljoni euro suuruse netokahjumi. Kõnealust kahjumit saaks siiski katta järgmistel aastatel ja see ei takistaks HSHd teenimast ümberkorraldusperioodi järelejäänud aastatel tõendatult ja järjepidevalt kasumit (mis peegeldab HSH tegevuse elujõulisust). Selline kasumlikkuse näitamine on vajalik, et tõendada HSH elujõulisuse taastamist ja lõpuks ka HSH võimet leida taas investoreid. Sellele tuginedes leiab komisjon, et 500 miljonit eurot on suurim HSH-le esialgu jõukohane osalise tagasimakse summa.
(197)
Komisjon leiab siiski, et kõigepealt tagasimakstavat summat ei pea maksma riigile sularahas. Võttes arvesse HSH praegust kapitaliga varustatust, millest ei ole seni jätkunud, et katta investeeringukahjumeid ja suurendada omakapitalibaasi, leiab komisjon, et 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse võiks teha sularaha asemel aktsiates. Kuna HSH keskendub oma äritegevuses ka edaspidi sellistele väljakujunenud protsüklilisuse ja suure volatiilsusega valdkondadele nagu laevanduse rahastamine (vt põhjendused 223-226), tuleb HSH kapitalistruktuuri tingimata tugevdada.
(198)
Komisjon leiab, et peale eespool nimetatud ühekordse makse suudab HSH järjepidevalt teha täiendavaid tagasimakseid. Üleandmishinda oleks võimalik uuesti korrigeerida kogu ümberkorraldusperioodi jooksul makstava tasu kaudu, mida tuleks maksta lisaks põhitasule. Punktis 91 esitatud finantsprognoosidele tuginedes leidis komisjon, et selline lisatasu võiks olla 385 baaspunkti, ilma et see ohustaks HSH elujõulisuse taastamist. 385 baaspunkti suuruse lisatasu puhul ei ületataks tabelis 4 kogu ümberkorraldusperioodiks ettenähtud 400 baaspunkti suuruseid põhitasu makseid (66). Lisatasu maksed oleksid ajavahemikul 2012-2014 oodatavast HSH netokasumist suuremad vaid kolmanda stsenaariumi korral, kus garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses (vt punkt 90). Lisaks märgib komisjon, et HSH on garantii juba 3 miljardi euro ulatuses lõpetanud, nii et tabelis 4 esitatud kolmanda stsenaariumi (garantii kasutamine 10 miljardi euro ulatuses) võib välistada.
(199)
Kui maksete summa ületaks kõnealuse lisatasu, tekiks oht, et HSH ei saavuta esimese taseme põhiomavahendite 10 % määra. Nagu märgitud punktides 223-226 ja põhjalikumalt selgitatud punktides 229-232, peab HSH komisjoni arvates tingimata saavutama sellise kapitaliseerituse, mis loob puhvri HSH finantstulemuse tsüklilise kõikumise tasakaalustamiseks ja hoiab ära HSH elujõulisuse taastamise ohustamise. Esimese taseme põhiomavahendite 10 % määr on piisav puhver. Kui kõnealune määr lisatasu tõttu väheneks, tuleks asjaomase tasu maksmine peatada seniks, kuni see ohustab HSH elujõulisust.
(200)
Sellele tuginedes leiab komisjon, et HSH suudab järgnevatel aastatel teha täiendavaid makseid, ilma et see ohustaks tema elujõulisuse taastamist.
(201)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes ja selleks, et tagada riskikaitse kooskõla langenud väärtusega varade teatisega, näeb komisjon ette teistsuguse hüvitusmehhanismi, mis muudab 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu sätteid järgmiselt. Hüvitusmehhanism põhineb garantiilepingus praegu ettenähtud põhitasul, mis on 400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt. Nimetatud põhitasu jääb samaks, kuid erandina ei vähenda garantii kasutamine põhitasu suuruse määramisel kohaldatavat nimiväärtust. Sel moel ei toeta komisjon garantii kasutamist. Peale põhitasu on ette nähtud 385 baaspunkti suurune lisatasu ning 500 miljoni euro suurune ühekordne makse lihtaktsiatena („ühekordne makse” või „ühekordne makse aktsiatena”). Nimetatud kohustuste rakendamiseks tuleb muuta esialgset garantiilepingut, nagu on selgitatud punktides 201-208.
(202)
Esiteks tuleb lepingusse lisada lisatasu maksmine. Lisatasu arvutamine peaks sarnaselt põhitasu arvutamisele põhinema garantii nimiväärtusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii osaliselt lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud. Lisatasu arvutamise alus peaks siiski sõltuma sellest, millises ulatuses HSH kõnealuse garantii lõpuks lõpetab, kusjuures lõpetamise aeg ei ole määrav. HSH elujõulisust mõjutab see seega vaid ulatuses, milles HSH garantiid kasutab. Garantii osalise lõpetamise korral makstakse seepärast HSH-le tagasi kõigi makstud lisatasude see osa, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale. Isegi kui mõlemat tasu tuleb arvutada lepinguliselt kokkulepitud garantiisumma alusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud, tuleks kõnealuse mõju saavutamiseks maksta allesjäänud garantiisummalt aastast põhitasu; lisatasu tuleks siiski maksta teatavale kontole. Lisatasu makstakse HSH Finanzfonds AöR-le vaid juhul, kui garantii kasutusele võetakse. Sarnaselt tuleks garantii osalise lõpetamise korral maksta HSH-le tagasi kontole sissemakstud lisatasu, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale.
(203)
Selleks et garantii osaline lõpetamine ei kahjustaks elujõulisust, tohib garantiid osaliselt lõpetada vaid juhul, kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr ei lange seetõttu 31. detsembri 2011. aasta seisuga alla [8,5-9,5] %, 31. detsembri 2012. aasta seisuga alla [9-10] %, 31. detsembri 2013. aasta seisuga alla [9,5-10,5] % ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla [10-11] %. Garantiid ei tohi osaliselt lõpetada ka juhul, kui osalise lõpetamise ajaks on eespool nimetatud määrad iga kord küll saavutatud, kuid järgmistel aastatel ei saavutataks neid ka konservatiivse kavandamise korral.
(204)
Lisatasu nõutakse tagasiulatuvalt sisse alates 31. märtsist 2009 ja seda arvutatakse proportsionaalselt majandusaastate osadega. Lisatasu tuleks maksta koos põhitasuga seni, kuni esimese taseme põhiomavahendite määr on vähemalt 10 % (esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär).
(205)
Et lisatasu kehtestamine ei ohustaks HSH elujõulisust, peaks tagastamismehhanism sisaldama optsioonitunnistust. Optsioonitunnistus peaks olema kehtiv kuni 31. detsembrini [2030-2040]. Kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr peaks makstava lisatasu tõttu langema allapoole miinimummäära, siis lükatakse makse optsioonitunnistuse andmise vastu edasi. Kui esimese taseme põhiomavahendite määr ületab miinimummäära, makstakse optsioonitunnistus uuesti tagasi kuni miinimummäärani. Kirjeldatud mehhanism annab HSH-le vajaliku paindlikkuse, tagades ühtlasi tagasimakse tegemise kohe, kui HSH on taas maksevõimeline.
(206)
Edasilükatud õigust lisatasule peaks saama optsioonitunnistuse kehtivuse ajal uuesti täies ulatuses kasutada. Lisatasu saab maksta kuni 31. detsembrini [2015-2025]. Sellest olenemata peaks põhitasu ja lisatasu saama maksta kuni ajani, mil garantii osalise lõpetamise ja garantii kasutamise summa on kokku 10 miljardit eurot.
(207)
Teiseks tuleks kohustada HSH Finanzfonds AöR-i ja HSHd muutma 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut nii, et selles oleks sätestatud HSH Finanzfonds AöR-i õigus nõuda HSH-lt ühekordse maksena 500 miljoni euro tasumist. Et vältida HSH omakapitalimäära edasist vähenemist, peaks HSH nimetatud nõude täitmiseks emiteerima kapitali suurendamise käigus lihtaktsiaid. Aktsiate väljalaskehind tuleb arvutada HSH väärtuse alusel, mis tal oli kapitali suurendamise otsuse teinud aktsionäride üldkoosoleku toimumise päeval, ja ühekordse makse nõude netoväärtuse alusel. HSH peaks emiteerima aktsiad nõude netoväärtuse ulatuses vahetult HSH Finanzfonds AöR-le (ja seega kaudselt avalik-õiguslikele omanikele).
(208)
Kapitali saab suurendada mitterahaliste korraliste sissemaksetega, välistades vähemusaktsionäride aktsiate märkimisõiguse, või mitterahaliste ja rahaliste sissemaksetega, mille puhul on kõigil aktsionäridel peale HSH Finanzfonds AöR-i rahalisele sissemaksele vastav aktsiate märkimisõigus. HSH Finanzfonds AöR-l ja HSH-l on õigus valida kapitali suurendamise viis, mis tagab kiirema rakendamise ja äriregistrisse kandmise.
(209)
Kui garantiilepingut muudetakse, kõigub lisatasu absoluutsumma vastavalt HSH Finanzfonds AöR-i poolt tegelikult kaetud kahjumitele (st mida suurem on HSH Finanzfonds AöR-i kaetud kahjum, seda suurem on tagasimakse). Tagasimaksed, mis tulenevad kahest komisjoni kehtestatud tingimusest kolme punktis 46 kirjeldatud stsenaariumi rakendumise korral, on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis.
Tabel 13
Tagastamine põhitasu, ühekordse makse ja lisatasu kaudu
(Miljonites eurodes)
Stsenaarium 1
(garantiid ei kasutata: 0 eurot)
Stsenaarium 2
(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)
Stsenaarium 3
(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)
Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Lisatasu (385 baaspunkti lõpuks kasutusele võetud garantiisummalt)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Ühekordne makse aktsiatena
500
500
500
Tagasimakstud summad kokku
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Muud nõutavad tagasimaksed
[…]
[…]
[…]
(210)
Komisjon möönab, et olenemata lisakohustustest toimib hüvitusmehhanism kõigi tabelis 13 esitatud kolme stsenaariumi korral endiselt vaid nii, et tegeliku majandusliku väärtuse ja tagatud väärtuse [2,5-10] euro suurune vahe makstakse osaliselt tagasi ([…] eurot esimese stsenaariumi korral, […] eurot teise stsenaariumi korral ja […] eurot kolmanda stsenaariumi korral).
(211)
Komisjon võrdles siiski kõnealust riskikaitset (sealhulgas hüvitisega seotud lisatingimusi) teiste pankade puhul heakskiidetud toetusmeetmetega. Komisjon märgib lisaks, et langenud väärtusega varade teatise punkt 41 jätab selliste toetusmeetmete hindamisel, mille puhul ei saa maksta asjakohast hüvitist, teatava valikuvõimaluse, kui asjaomane meede tugineb põhjalikule ümberkorraldamisele ja/või tagastusmehhanismile. Peale selle märgib komisjon, et ta on oma otsustes varem heaks kiitnud nii täielikku tagasimaksmist hõlmanud meetmeid (nt ING (67) või LBBW (68) asjas) kui ka meetmeid, mille puhul tagasimaksmist ei toimunud, kuid toimus väga põhjalik ümberkorraldamine (nt Parex Banka (69) asjas).
(212)
Riskikaitse näeb ette osalise tagasimaksmise ja ulatusliku ümberkorraldamise. Seega vastab riskikaitse langenud väärtusega varade teatise punktis 41 esitatud tingimustele ja sarnaneb meetmetele, mille komisjon on oma senistes otsustes heaks kiitnud. HSH garantiihüvitismehhanism võimaldab lisaks iga võimaliku stsenaariumi korral osalist tagasimaksmist. Kui garantii võetaks kasutusele täies ulatuses - nagu kolmanda stsenaariumi korral -, moodustaks asjaomane osaline tagasimakse […] % kohustuslikus korras tagasi nõutavast summast. Ühtlasi põhjustaks HSH ümberkorraldamine - nagu märgitud punktides 266-270 - bilansimahu vähenemise 61 % võrra. Võttes arvesse praegust ulatuslikku ümberkorraldamist, on kõnealune osaline tagasimaksmine kooskõlas komisjoni seniste otsustega. Seepärast leiab komisjon, et toetusmeetmed on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas, tingimusel et eespool nimetatud ja II lisas täpsemalt kirjeldatud kohustused täidetakse.
9.2.2.7. Järeldus
(213)
Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Saksamaa ja muude huvitatud isikute märkused ei ole kõrvaldanud tema tõstatatud konkurentsiprobleeme seoses riskikaitsega. Komisjon on seisukohal, et riskikaitse ei ole käesoleva otsuse punktis 9.2.2 uuritud asjaoludel langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. II lisas nimetatud kohustuste täitmise korral võidakse siiski saavutada kokkusobivus siseturuga.
9.2.3. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
9.2.3.1. Vajaliku ümberkorraldamise ulatus
(214)
Ümberkorraldamist käsitlevas teatises on sätestatud riigiabieeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel meetmete suhtes, millest on komisjonile teatatud 31. detsembriks 2010. HSH muudetud ümberkorralduskava hinnatakse seega sellest teatisest lähtudes. Selleks et saavutada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, peab finantseerimisasutuste ümberkorraldamine praeguse finantskriisi ajal ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tagama, et
a)
taastatakse HSH pikaajaline elujõulisus;
b)
abisaaja annab piisava omapanuse (kulude jagamine) ja
c)
võetakse piisavad meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks.
(215)
Kooskõlas finantskriisiaegse otsustuspraktikaga ei lisa komisjon ümberkorraldusmeetmete hindamisel abisummale likviidsusgarantiide summat.
9.2.3.2. Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(216)
Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Kahtlusi süvendas elujõulisuse põhjalik hindamine pärast menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist.
(217)
Menetluse algatamise otsuses tuvastati kolm peamist puudust, mis tõenäoliselt ohustavad HSH pikaajalist elujõulisust ja mida ei võetud esialgses ümberkorralduskavas piisavalt arvesse: a) HSH sõltuvus raha- ja kapitaliturust, b) HSH sõltuvus volatiilsetest ja tsüklilistest tegevusaladest ning c) kapitalituruga seotud tegevusalade suur maht võrreldes pangandustegevusega. Lisaks kaheldi kasvumäärade ja muude esialgse ümberkorralduskava aluseks olnud prognooside usaldusväärsuses.
(218)
Hindamise kohaselt on HSH rahastamisele iseloomulik: a) nõrk rahastamisstruktuur, seal hulgas piiratud allikad pikaajalise stabiilse rahastamise tagamiseks, kuna eelkõige seniste õiguste kaitsmise klausli alusel emiteeritud riigigarantiiga väärtpaberite tähtaeg saabub järk-järgult ja need tuleb refinantseerida, b) suur sõltuvus hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast ja c) USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus.
(219)
Menetluse algatamise otsuses (70) juhitakse tähelepanu sellele, et HSH peab 2014. aastal raha- ja kapitaliturul refinantseerima [60-110] miljardit eurot; ühtlasi kaheldi, kas HSH on selleks suuteline. Komisjon tuvastas ligikaudu [15-30] miljardi euro suuruse puudujäägi, mille katmiseks ei olnud HSH kavandanud ega määranud konkreetseid rahastamisallikaid. Nagu märgitud punktis 54, viidati HSH rahastamiskavas 48 miljardi euro suurusele puudujäägile, mida korrigeeriti vastavalt omakapitali ja tuletisinstrumentide prognoosidele ja kooskõlas eelmiste perioodide andmetega ning mis vastab hinnanguliselt ligikaudu [15-30] miljardi euro suurusele katmata rahastamisvajadusele. Bilansimahu vähenemine kontserni tasandil 2014. aasta lõpuks 34 miljardi euro võrra 120 miljardile eurole (võrreldes esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud 150 miljardi euroga) vähendab siiski raha- ja kapitaliturul rahastamise vajadust ning HSH rahastamisele avalduvat survet. Sellega kaetakse rahastamispuudujääk, mille tarvis ei ole HSH ette näinud konkreetseid rahastamisallikaid. Lisaks tõendas HSH, et tema kavandatud püsijäägi prognoosid on kõnealusest allikast pärineva praeguse ja varasema rahastamise tasemega võrreldes konservatiivsed. Seepärast leiab komisjon, et [15-25] miljardi euro suurust rahastamisvajadust, mille katmiseks ei ole ette nähtud rahastamisallikaid, saab katta omakapitali, üleliigsete hoiuste ja lühiajalise rahastamise kaudu (tagatud ja tagamata rahastamistehingud), ilma et see suurendaks HSH rahastamiskulusid. Seega ei pea HSH leidma uusi rahastamisallikaid ja ta võib kogu oma rahastamisvajaduse kuni 2014. aastani katta kindlaksmääratud ja olemasolevatest allikatest.
(220)
Hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast sõltuvuse kohta (vt punkt 95) märgib komisjon, et HSH riskide vähendamisega väheneb ka hoiupankade tähtsus muude allikatega võrreldes. Muudetud ümberkorralduskavas ettenähtud bilansimahu täiendava vähenemisega (30 miljardi euro võrra võrreldes esialgse ümberkorraldamiskavaga, vt punkt 51) väheneb uus rahastamisvajadus ja rahastamispuudujääk. Ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud rahastamisstruktuuri (vt tabel 7 ja punkt 93) tõttu väheneb HSH sõltuvust lühiajalistest tagamata rahastamistehingutest, millest tulenevalt on väiksem ka likviidsuskriisi oht. Peale selle kasutab HSH rahastamiseks proportsionaalselt suuremal määral tagatud väärtpabereid, mis vastavad Saksamaal rangetele emiteerimisnõuetele ning mida võib pidada stabiilseks ja suhteliselt soodsaks rahastamisallikaks.
(221)
HSH ärimudeli oluliseks puuduseks on ka USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus. 2010. aasta lõpuks oli ligikaudu [20-30] % HSH koguvarast vääringustatud USA dollarites; see vastab ligikaudu [50-70] miljardile USA dollarile, millest üksnes [15-20] miljardit USA dollarit ([20-25] %) rahastati otseselt USA dollarites. Puudujääk kaetakse välisvaluuta vahetustehingutega, mida korrapäraselt pikendatakse. Kuna euro ja USA dollari vahetustehingute maht on alates finantskriisi algusest pidevalt suurenenud, on kõnealuse rahastamisstrateegia täiendav maksumus USA dollarites vääringustatud rahastamisstrateegiaga võrreldes ligikaudu [20-30] baaspunkti. Lisaks kaasneb nimetatud strateegiaga hulk riske. Need on näiteks a) võimalikud lisakulud, mis tulenevad USA dollarites vääringustatud varadel põhineva oodatava ja tegeliku rahavoo tõenäolisest erinevusest, b) lühiajaliste likviidsuspositsioonide suurenenud volatiilsus, mis tuleneb lisatagatiste nõuetega seotud kohustusest seoses välisvaluuta vahetustehingute positsioonidega (71), ja c) suurem oht seoses vastaspoole riskiga, mis tuleneb asjaolust, et vahetustehingud toimuvad börsiväliselt ja vastaspoole risk nende tehingute puhul jääb täielikult HSH kanda. Kuna HSH riske vähendatakse siiski peamiselt valdkondades, milles tekivad USA dollarites vääringustatavad varad (nt lennunduse, laevanduse ja välismaal paikneva kinnisvara rahastamine), aitab see oluliselt vähendada rahastamisvajadust USA dollarites. Lisaks on HSH võtnud kohustuse suurendada põhipanga USA dollarites tehtavate tehingute osa, mis refinantseeritakse USA dollarites, 2014. aasta lõpuks vähemalt […] %-ni.
(222)
Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed kõrvaldavad komisjoni kahtlused. Meetmed peaksid tagama, et HSH on mahtude, tähtaegade, esmatähtsuse, kindluse ja vääringute poolest jätkusuutlikuma ning stabiilsema rahastamise tagamiseks õigel kursil. Kohustus saavutada 2012. aasta lõpuks ja seega enne Baseli pangajärelevalve komitee seatud tähtaja lõppemist stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja […] võimaldab HSH edusamme selles valdkonnas kontrollida ja tagada HSH rahastamise kvaliteedi ja stabiilsuse edasine paranemine ning küllaldane ülemäärane likviidsus turutingimuste halvenemise puhuks.
(223)
Menetluse algatamise otsuses (72) kaheldi selles, kas HSH saab oma pikaajalise elujõulisuse tagada keskendumisega tsükliliste ja volatiilsete ärivaldkondade (73) laiendamisele. Põhjalik elujõulisuse hindamine tugevdas kahtlusi, kuna sellest nähtus, et HSH teenis üha suurema osa netointressitulust volatiilsete ja tsükliliste tehingute kaudu (74). Eriti probleemseks peeti laevanduse ja lennunduse rahastamise suhteliselt suurt tähtsust. Muudetud ümberkorralduskavas võetakse siiski varade tsüklilisust piisavalt arvesse ja jäetakse samal ajal alles HSH frantsiisid laevanduse valdkonnas.
(224)
Varasid vähendatakse täiendavalt [30-35] miljardi euro ulatuses (82 miljardi euroni 2014. aastal) ja see toimub üksnes põhipangas ning eelkõige tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade puhul. HSH lõpetab lennunduse rahastamise. Lennunduse rahastamise valdkonna varad mahus [3-8] miljardit eurot antakse [2011-2012]. aasta lõpuks üle ümberkorraldusüksusele ja likvideeritakse. HSH võtab kohustuse lõpetada selles valdkonnas uute tehingute tegemine. Lisaks lubas HSH vähendada 2014. aasta lõpuks oma laevanduse valdkonna koguvara põhipangas 15 miljardi euroni. Selle eesmärgi saavutamiseks antakse [2011-2012]. aasta lõpuks ümberkorraldusüksusele üle veel [0,5-2] miljardit eurot ja piiratakse uute tehingute mahtu. Laevanduse ja lennunduse rahastamise valdkonna varade kogusumma 15 miljardit eurot on võrreldav [25-30] miljardi euroga 2008. aastal.
(225)
Lisaks vähendatakse 2014. aasta lõpuks kinnisvara valdkonna koguvara 13 miljardi euroni, sest uute rahvusvaheliste kinnisvaratehingute tegemine Saksa äriklientide jaoks lõpetatakse ja muid uusi tehinguid piiratakse. Peale selle piiratakse uute tehingute vähendamise tulemusel 2014. aastaks oluliselt ka äripangandust.
(226)
Vähendamisega tervikuna kaasneb HSH riskijuhtimise edendamine. HSH eesmärk on piirata suuri üksikriske eelkõige laevanduse valdkonnas. Sellele lisaks võttis HSH kohustuse vähendada olemasolevaid suuri üksikriske […] miljoni euroni ja piirata uued üksikriskid maksimaalselt […] miljoni euroga.
(227)
Menetluse algatamise otsuse punktis 62 kahtles komisjon HSH kapitaliturutehingute mahus, mis oli hoolimata tegevuse ümberkorraldamisest ja keskendumisest piirkondlikele valdkondadele endiselt ebaproportsionaalselt suur. Probleeme põhjustasid eelkõige HSH enda nimel tehtud tehingud.
(228)
Bilansimahu vähenemisega kaasneb HSH kapitaliturutehingute oluline vähenemine. Kapitaliturutehingud vähenevad 2014. aastaks [25-35] miljardi euroni põhipanga varadest. 2008. aastal oli nende maht seevastu 98,8 miljardit eurot. Peale selle märkis Saksamaa, et HSH loobub kauplemisest enda nimel. HSH teeb tehinguid vaid mahus, mis on vajalik klienditellimuste täitmiseks, klienditehingutega seotud riskide maandamiseks või likviidsuse juhtimiseks varahalduse valdkonnas ning bilansimahu haldamiseks (ületamata mingil juhul ülempiiri, mida on määratud kindlaks maksimaalse riskihinnangu alusel). Seega kõrvaldavad nimetatud meetmed menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused.
(229)
HSH nõrk kapitalistruktuur on täiendav tegur, mis võib takistada pikaajalise elujõulisuse saavutamist. Esialgses ümberkorralduskavas ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud oodatava madala kapitaliseerituse (esimese taseme omavahendite määr [ligikaudu 9] %) nõuetekohasus on küsitav, võttes eelkõige arvesse: a) HSH ärimudeli tsüklilisust ja volatiilsust, mistõttu on korduvate korreleeritud kahjude katmiseks vaja täiendavat kapitalipuhvrit, b) finantskriisi mõju HSH kapitalile (75) ja c) Basel III nõudeid, millega kehtestati uus palju kõrgem miinimumkapitali nõue (76). Peale selle võib eeldada, et ettevõtjad ja eelkõige asutused, kes pakuvad raha- ja kapitaliturul tõenäoliselt tagamata rahastamisvahendeid, ootavad kõrgemaid kapitali suhtarve.
(230)
HSH riskide edasine vähendamine, dividendide mittemaksmine ja kapitali suurendamine 500 miljoni euro võrra 2013. aastal parandavad olulisel määral HSH kapitaliseeritust. 2014. aasta lõpuks on oodatav esimese taseme põhiomavahendite määr üle 10 % ja esimese taseme omavahendite määr üle 12 %. Esialgses ümberkorralduskavas olid asjaomased määrad seevastu [ligikaudu 7] % ja [ligikaudu 9] %. Kõnealused näitajad vastavad rohkem pankade uutele kapitalinõuetele. Osa nimetatud muudatustest on tõepoolest seotud riskiga kaalutud varade olulise vähenemisega, mis tuleneb riskikaitsest, kuid igal juhul paraneks siiski kapitalistruktuur. Kõnealust paranemist tuleb seostada riskide vähenemisega HSH bilansis ja eelkõige tsükliliste varade osakaalu vähenemisega.
(231)
Selleks et riskikaitse hüvitist ja tagasimaksmist saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, seadis komisjon lisaks tingimuseks, et HSH ei tohi riskikaitset lõpetada, kui esimese taseme põhiomavahendite määr langeks ümberkorraldusperioodil selle tulemusel kindlaksmääratud tasemest allapoole ja oleks eelkõige 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla 10 % (vt punkt 203). Sellega tagatakse, et HSH suudab ümberkorraldusperioodil säilitada nõuetekohase kapitaliseerituse ka juhul, kui majanduslik olukord halveneb. Kõnealune mehhanism peab HSH-l aitama taastada äripartnerite usaldust turul. HSH muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette, et HSH loobub [2014.-2016.] aastaks garantiist täielikult; siis võib esimese taseme põhiomavahendite määr olla [ 10] %.
(232)
Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed parandavad HSH kapitalistruktuuri, viies selle kooskõlla uute rahvusvaheliste nõuetega. Paremad kapitali suhtarvud ja suurem vastupidavus halvenenud turutingimuse korral vähendavad keskpikas plaanis HSH rahastamiskulusid.
(233)
Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 60 ja 63) kahtles komisjon, kas teatavad prognoosid, millele HSH kavandamisel tugines, on usaldusväärsed. Kahtlused olid seotud eelkõige prognoosidega, mis käsitlesid a) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasvu, b) muu kui intressitulu kasvu, c) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasumimarginaale ja d) riskiennetuse tõhustamist.
(234)
Komisjoni arvates olid kasvuprognoosid eelkõige laevanduse, transpordi ja äriklientide valdkonnas liiga optimistlikud. Seepärast seati kahtluse alla, kas HSH suudab teenida ettenähtud kogutulu. Muudetud ümberkorralduskava põhineb aga laevanduse ja äriklientide valdkonna kohta tehtud asjakohasematel kasvuprognoosidel (vt tabel 5). Kuna HSH lõpetab lennunduse rahastamise, ei ole kasvumäär selles valdkonnas enam oluline. Nagu näidatud tabelis 5 ja 6, on laevanduse ja äriklientide valdkonna kavandamisel aluseks võetud kasvumäärad tunduvalt madalamad kui esialgses 1. septembri 2009. aasta ümberkorralduskavas. Peale selle vastavad need tehingute absoluutmahule, mida HSH kõnealustes valdkondades oma turuosa ja turu kogumahtu arvesse võttes tõenäoliselt saavutada suudaks.
(235)
Lisaks vaatas HSH üle oma muu kui intressitulu kasvuprognoosid. Eeldatakse, et muu kui intressitulu moodustab ajavahemikul 2010-2014 keskmiselt ligikaudu [7-12] % põhipanga netointressitulust. Võttes arvesse HSH kavatsust parandada finantsturgudega seotud valdkondade ja muude tegevusvaldkondade toodete vahelist ristmüüki, on kõnealune eesmärk saavutatav.
(236)
Menetluse algatamise otsuses seati esialgses ümberkorralduskavas esitatud kasumimarginaali prognoosid kahtluse alla. Uued kasumimarginaalid olid 2010. aasta lõpus siiski esialgu prognoositust kõrgemad ning kavandamise aluseks olevaid prognoose kohandati vastavalt.
(237)
Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab järgmist kriisi üle elada, ilma et peaks taas kasutama riigiabi, ja seega kaheldi HSH pikaajalises elujõulisuses. Need kahtlused põhinesid järgmistel puudustel: a) haavatav rahastamisstruktuur ja eelkõige oodatav suur rahastamispuudujääk ning USA dollarites vääringustatud rahastamise pidev nappus, b) tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade ülekaal, mis põhjustab tõenäoliselt korduvalt suuri korreleeritud kahjusid, ja c) selliste kahjumite katmiseks ebapiisav kapitaliseeritus. Muudetud ümberkorralduskavas soovitatud täiendavad meetmed suudavad komisjoni kahtlused siiski kõrvaldada. Muudetud ümberkorralduskava põhineb realistlikel ja läbipaistvatel prognoosidel ning annab HSH elujõulisusest seega usaldusväärse pildi. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse panka, mille kapitaliseeritus on ümberkorraldusperioodi lõpuks piisav, mis teeb väga tsüklilistes valdkondades väiksema osa oma tehingutest ja mille rahastamisstruktuur on stabiliseerunud, kuigi ikka veel keeruline, kusjuures kontrolliinstrumendid (stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja) aitavad HSH-l teha kõnealuses valdkonnas keskpikas plaanis järjepidevalt edusamme. HSH-l peaks seega olema nüüd kapitalibaas ja nõutav rahastamisstruktuur, et kriisi riigiabi kasutamata üle elada. HSH elujõulisust tervikuna silmas pidades näitab muudetud ümberkorralduskava, et HSH omakapitali tootlus ümberkorraldusperioodil tõuseb ja on 2014. aastal [5-10] % (77). See protsendimäär on absoluutarvudes madal, kuid HSH tunduvalt väiksematest riskidest tulenevalt võib eeldada, et see on stabiilsem. Seda tuleb seega pidada oluliseks paranemiseks võrreldes kümme aastat enne kriisi kehtinud protsendimääradega.
9.2.3.3. Vähemusaktsionäride omapanus ja osalemine kulude jagamises
(238)
Konkurentsimoonutuste piiramiseks ja moraalsete ohtude ennetamiseks tuleks ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt a) piirata ümberkorralduskulusid ja samal ajal ka b) abisummat; peale selle on nõutav suur omapanus. Vastavalt ümberkorraldamist käsitlevale teatisele peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks esmalt omavahendeid, et piirata riigiabi minimaalselt vajalikuga. Ümberkorralduskulusid ei peaks kandma riik üksinda, vaid kulude katmises peaksid osalema ka HSHsse investeerinud isikud. Need on muu hulgas aktsionärid ja madalama järgu võlakirjade omanikud.
9.2.3.3.1. Omapanus, kulude jagamine ja abi piiramine minimaalselt vajalikuga
(239)
Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et omapanus, mida on ette nähtud anda kavandatud loovutamistena, jääb tagasihoidlikuks. Saksamaa kinnitas, et HSH loovutab ümberkorraldusperioodi lõpuks [100-120] tütarettevõtjat. HSH on kõnealusest [100-120] tütarettevõtjast loovutanud juba [30-40] tütarettevõtjat ja kõik loovutamised viiakse eeldatavasti lõpule hiljemalt […]. Teenitud tulu kasutatakse ümberkorralduskulude katmiseks. Loovutatavad rahalised osalused on loetletud II lisas ja need hõlmavad HSH suurimaid tütarettevõtjaid HSH Real Estate AG, […], DekaBank ja […].
(240)
Peale selle kinnitas Saksamaa, et HSH ei omanda kuni 31. detsembrini 2014 uusi osalusi.
(241)
Komisjoni arvates ei taga omapanusega seotud meetmed, mida kirjeldati punktides 239 ja 240, praeguses majanduslikus olukorras HSH suurimat võimalikku omapanust ümberkorralduskulude katmisse. Kooskõlas ümberkorraldamist käsitleva teatise punktiga 26 on komisjon eelkõige seisukohal, et kahjumi katmine abisaavate pankade äranägemisel (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu), eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine, ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku eesmärgiga piirata abi minimaalselt vajalikuga. Tekkivate kahjumite katmises peaksid eelkõige osalema omakapitalielementidega finantsinstrumendid.
(242)
Kuna Saksamaa ei paku omapanusega seoses välja täiendavaid meetmeid, ei saa abi pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellised meetmed võib siiski kehtestada.
(243)
Komisjon näeb seega ette, et HSH ei tohi ümberkorraldusperioodil teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid), kui maksete tegemise kohustus ei tulene lepingust või seadusest. Komisjoni arvates tähendab dividendide maksmise keeld ka seda, et kõnealused instrumendid osalevad kahjumi katmises, juhul kui HSH bilanss on eraldisi ja reserve kasutusele võtmata kahjumis. Eelmiste perioodide ülekantud kahjumis ei tuleks osaleda.
(244)
Et tagada ümberkorraldusperioodil pangaomanike võimalikult suur osalemine nõuetekohase kapitalibaasi taastamises (vt punktid 229-231), on komisjoni arvates ka kõik ümberkorraldusperioodil tehtavad dividendimaksed vastuolus põhimõttega piirata abi minimaalselt vajalikuga. Seepärast leiab komisjon, et HSH ei tohiks 2014. majandusaasta lõpuni dividende välja maksta.
9.2.3.3.2. Vähemusaktsionäride osalemine kulude jagamises
(245)
Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 66-72) leidis komisjon esmalt, et 2009. aasta mais HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalus ei ole piisavalt vähenenud. Esialgne ümberkorralduskava ei näinud ette kulude nõuetekohast jagamist, mille alusel oleks saanud HSH-le antud abi pidada siseturuga kokkusobivaks. Lisaks tõstatas komisjon küsimuse, kas vähemusaktsionärid võisid HSHs ülemäära suurt osalust säilitades ise riigiabist kasu saada. Komisjon järeldas, et meede hõlmas võimalikku vähemusaktsionäridele antud kaudset abi, mis võib olla siseturuga kokkusobimatu, juhul kui ei seata sisse kulude nõuetekohase jagamise mehhanismi (menetluse algatamise otsuse punkt 73).
(246)
Komisjon märgib esmalt, et erinevalt hoiupankade liitude märkusest, mille kohaselt ei ole komisjon senini ühegi rekapitaliseerimist käsitleva riigiabi juhtumi puhul hinnanud kaudse abi teisejärgulist mõju (vt punkt 130), on kaudset abi tegelikult uuritud paljudes otsustes seoses mitmesuguste abimeetmetega (78).
(247)
Komisjon meenutab, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale teeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 riigi sekkumistel vahet mitte nende põhjustest või eesmärkidest, vaid mõjust lähtudes (79). Vähemusaktsionäridele kaudselt antud eelis tulenes sellest, et avalik-õiguslikud omanikud loobusid täiendavast osalusest HSHs, mille nad oleksid omandanud, kui uute aktsiate hind oleks määratud õigesti. HSH-le riigi vahenditest antud abi ja vähemusaktsionäridele antud eelise vahel esineb põhjuslik seos.
(248)
Peale selle ei jaga komisjon esitatud seisukohta, et vähemusaktsionäridele antud eelist ei tule omistada riigile, kuna otsus rekapitaliseerimise ja aktsiate arvu ning hinna kohta tehti aktsionäride üldkoosolekul (vt punkt 129). Nimetatud koosolekul olid avalik-õiguslikud omanikud aktsionäridena siiski esindatud ja tegutsesid avalik-õiguslike asutustena (80). Sellest tulenevalt toimus tookord poliitiline vaidlus HSH tuleviku üle.
(249)
Saksamaa ja vähemusaktsionäride tähtsaimad märkused on seotud väitega, et osaluste vähenemine väiksemal määral ei kujuta endast riigiabi ja et vähenemine on igal juhul vaid kapitali suurendamiseks valitud tegurite, st aktsiate arvu ja hinna tagajärg. Nimetatud tegureid arvesse võttes märgivad Saksamaa ja vähemusaktsionärid, et PwC - mainekas ettevõtja - järgis hindamisel tunnustatud hindamisstandardeid. Hindamine põhines eeldusel, et HSH reiting on 2013. aastaks taas tasemel A ja seda toetavad kaalukad põhjused. Hoiupankade liidud ja Flowers nõustusid Saksamaa seisukohaga. Nad märgivad, et uute aktsiate väljalaskehind oli tegelikult liiga madal.
(250)
Komisjon ei kahtle, et PwC on mainekas ettevõtja, kes tugines HSH hindamisel tunnustatud hindamisstandarditele. Komisjon leiab siiski, et HSH hindamisel ei võetud arvesse mitut aspekti, mille arvestamisel oleks HSH väärtus osutunud väiksemaks.
(251)
PwC hindamisaruanne (81) (edaspidi „hindamisaruanne”) avaldati 15. mail 2009. Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile HSH kasuks rakendatavatest abimeetmetest, kuna HSH ei suuda ilmselt täita regulatiivseid kapitalinõudeid. Nimetatud kuupäevaks oli selge, et HSH peab ennast olulisel määral ümber korraldama ja esitama konkurentsimoonutusi tasakaalustavad meetmed, mis võivad põhjustada abimeetmete rakendamist. PwC võttis hindamisel aluseks äriplaani, milles ei olnud kõiki nimetatud aspekte arvesse võetud. Hindamisaruande kokkuvõttes (82) rõhutas PwC, et hindamine põhines HSH äriplaanil, mis lähtus turgude normaliseerumisest 2011. aastal. Sellist prognoosi ei saa pidada konservatiivseks.
(252)
Lisaks lähtuti hindamisel eeldusest, et HSH reiting tõstetakse 2013. aastal taas tasemele A. PwC märkis hindamisaruandes sõnaselgelt (83), et S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingu tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega) ja et kõnealune langetamine ei kajastunud hindamise aluseks olnud rahastamiskavas ning seepärast ei võetud seda HSH väärtuse arvutamisel arvesse. Lisaks märkis PwC, et tulevast riigiabieeskirjadel põhinevat hindamist silmas pidades on oodata kohustuste kehtestamist, millega tagatakse abimeetme kokkusobivus siseturuga ja mis avaldavad suurt mõju HSH äriplaanile. Peale selle märkis PwC, et üldised majanduslikud raamtingimused HSH jaoks olulistes valdkondades (laevandus, lennundus) ja piirangud kapitaliturul (rahastamine) raskendavad tulevaste suundumuste prognoosimist.
(253)
Kokkuvõttes võib järeldada, et hindamisel lähtuti riskikaitse rakendamise eeldusest. Ilma riskikaitseta ei oleks toimunud riskiga kaalutud varade toetamist, vajaliku rekapitaliseerimise maht oleks suurenenud ja reitinguprognoosid oleks tulnud üle vaadata. PwC (84) arvutas HSH väärtuse välja ka juhuks, kui riskikaitset ei rakendata, ja sai HSH ligikaudseks väärtuseks [0,8-1,2] miljardit kuni [1,5-2] miljardit eurot, mis vastab aktsiahinnale vahemikus [ 9] ja [ 22] eurot. Neid asjaolusid arvesse võttes peab komisjon uute emiteeritud aktsiate hinda endiselt selgelt liiga kõrgeks.
(254)
Vähemusaktsionärid märkisid lisaks, et komisjon nõustus ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi käsitlenud otsuses uute aktsiate hinnaga, mis oli börsihinnast kõrgem, seadmata kahtluse alla hinna asjakohasust kulude jagamise seisukohast. Vähemusaktsionäride arvates ei tule seepärast uurida ka HSH aktsiate hinda. Komisjoni arvates ei ole kõnealused kaks riigiabi juhtumit siiski võrreldavad. Ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi puhul võeti hulk meetmeid, mille tulemusel pank täielikult riigistati. Peamine erinevus kahe juhtumi vahel seisneb selles, et Hypo Real Estate riigistati ja riik omandas osalused hinnaga, mis põhines kontserni väärtusel ilma riigiabita (85). HSH puhul ei olnud asi nii. Emiteeritud aktsiate hinna määramise eesmärgil toimunud HSH hindamine põhines eeldusel, et võetakse kasutusele 10 miljardi euro suurune riskikaitse. See eeldus avaldas hindamistulemusele suurt mõju.
(255)
Lisaks märkisid vähemusaktsionärid, et nad toetasid HSHd 2008. aastal suurte summadega ja ei saanud 2009. aasta aprillis toimunud rekapitaliseerimises osaleda. Pealegi ei olnud nad selleks kohustatud, sest uute aktsiate omandamise optsiooniga ei kaasne omandamise kohustust.
(256)
Komisjoni arvates oli hoiupankade liitudel uute aktsiate omandamise õigus, kuid nad ei olnud kohustatud seda õigust kasutama. Komisjon ei käsita siiski vähemusaktsionäride poolt HSH-le 2008. aastal antud rahalist abi panusena kulude jagamisse seoses HSH kasuks 2009. aasta mais ja juunis võetud abimeetmetega. Pangale 2008. aastal antud abi põhines vähemusaktsionäride sel hetkel tehtud investeerimisotsusel. Komisjon ei näe seost 2008. aastal võetud kapitalimeetmete ja 2009. aasta abimeetmete vahel.
(257)
Komisjon ei nõustu hoiupankade liitude märkusega, mille kohaselt ei tegelenud nad majandustegevusega ja neid ei saa seega pidada riigiabieeskirjade seisukohast ettevõtjateks (vt punkt 129). Schleswig-Holsteini hoiupangad tegelevad majandustegevusega (86). Nad on koondanud oma majanduslikud huvid hoiupankade liitudes. Hoiupankade liidud osutavad Schleswig-Holsteini hoiupankadele teenuseid ja omavad hoiupankades osalusi sarnaselt HSH-le kuuluvatele hoiupankade osalustele. Kui liitudesse kuuluvate hoiupankade osaluste väärtus tõuseb, siis tõuseb ka hoiupankade väärtus. Hoiupankade liidud ja nende liikmeteks olevad hoiupangad moodustavad ühe majandusüksuse. Liitudele antav eelis on ühtlasi Schleswig-Holsteini hoiupankadele antav eelis. Seepärast võib hoiupankade liite, kes on majanduslikult täielikult võrreldavad Schleswig-Holsteini hoiupankadega, käsitada riigiabi saajatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(258)
Saksamaa ja kolmandate isikute märkused ei kõrvaldanud komisjoni kahtlusi, et vähemusaktsionäride osalemine kulude jagamises on ebapiisav. Komisjon on endiselt seisukohal, et 2009. aastal HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalused ei ole piisavalt vähenenud, kuna avalik-õiguslikele omanikele rekapitaliseerimise raames antud osaluste arv ei põhinenud tollal HSH nõuetekohasel hindamisel. Komisjon märgib siiski, et muudetud ümberkorralduskava sisaldab lisameetmeid, mis vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises tunduvalt suurendavad.
(259)
Panus kulude jagamisse suureneb eriti riskikaitse hüvitisega seotud lisameetmete rakendamisel, mille nägi ette komisjon (punktid 202-208). Täiendaval hüvitisel riskikaitse eest, mis hõlmab lisatasu ja 500 miljoni euro suurust ühekordset makset, on kaks peamist tagajärge: esiteks väheneb avalik-õiguslikele omanikele makstava tasu absoluutsumma suurenemisega HSH jaotatav kasum ja seega HSH väärtus aktsionäride jaoks. Teiseks vähendab 500 miljoni euro suurune ühekordne makse vähemusaktsionäride osalust praegusest 16,8 %-st ligikaudu 14-15 %-ni (olenevalt aktsiahinnale antavast hinnangust).
(260)
Peale riskikaitse hüvitisega seotud kohustuste mõju suurendab vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises kapitaliinstrumentide tulu piiramine (vt põhjendused 241- 244). HSH väärtus aktsionäride jaoks sõltub tulevastest rahavoogudest, kusjuures neid rahavoogusid ei maksta dividendidena välja enne 2014. aastat. Seepärast suurendavad komisjoni seatud piirangud tulevaste rahavoogude ajakava silmas pidades vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises veelgi.
(261)
Komisjon leiab, et meetmed vähemusaktsionäride kaasamiseks kulude jagamisse on muudetud ümberkorralduskavas pärast komisjoni ettekirjutuste arvessevõtmist küll tunduvalt paranenud, kuid need ei taga siiski vähemusaktsionäride võimalikult suurt panust kulude jagamisse. Kuna Saksamaa keeldub esitamast lisameetmeid kulude jagamiseks, ei saa abimeedet pidada menetlusmääruse artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. Juhul kui vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises parandavad muid tingimusi ei saa kehtestada, tuleks seega vähemusaktsionäridele antud kaudset abi pidada siseturuga kokkusobimatuks.
(262)
Võimalikku vähemusaktsionäridele antavat eelist ja kulude nõuetekohase jagamise vajadust arvesse võttes leiab komisjon, et 2014. aastani kehtivat dividendide maksmise keeldu tuleb pikendada. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks dividendide maksmise keeldu siiski piirata. Sellega seoses teeb komisjon ettekirjutuse, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 tohib dividende maksta üksnes 50 % ulatuses eelmise majandusaasta kasumist. Peale selle on dividendide maksmine kõnealusel ajavahemikul lubatud vaid siis, kui see ei ohusta keskpikas plaanis Basel III kohaste, krediidiasutuste omakapitaliga varustatuse nõuete järgimist.
9.2.3.3.3. Järeldus vähemusaktsionäride omapanuse ja kulude jagamises osalemise kohta
(263)
Komisjon leiab, et vähemusaktsionäride nõuetekohane omapanus ja osalemine kulude jagamises on saavutatav ning punktides 262, 202-208 ja 241-244 loetletud tingimuste täitmise korral võib riigiabi seega pidada siseturuga kokkusobivaks.
9.2.3.4. Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed
(264)
Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas ette näha meetmed riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks ja konkurentsipõhise pangandussektori tagamiseks. Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise punktile 30 tuleks konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud. Asjaomaste meetmete hindamisel peaks komisjon lähtuma eelkõige asjaomaste pankade tegevuse mahust, ulatusest ja liigist.
(265)
Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks soovitatud meetmed ei ole piisavalt ulatuslikud. Muudetud ümberkorralduskava sisaldab siiski lisameetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.
(266)
Muudetud ümberkorralduskavas on esialgse ümberkorralduskavaga võrreldes ette nähtud vähendada bilansimahtu tunduvalt suuremal määral. HSH vähendab 2014. aasta lõpuks kontserni bilansiliste varade summat võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 61 % (87) võrra. Väga suurest riigiabist tekkinud konkurentsimoonutusi arvesse võttes on bilansimahu vähendamine rohkem kui poole võrra HSH väärtusest asjakohane. Kõnealune vähendamine on suhtelises vastavuses komisjoni otsustuspraktikaga seoses võrreldavate abisummadega. HSH puhul on ümberkorraldamine ja bilansisumma vähendamine eriti tähtis, võttes arvesse kulude ebapiisavat jagamist, mis on tingitud mittetäielikest tagastamisklauslitest. Bilansisumma vähendamine täiendab HSH kohustust loovutada enamik oma osalusi.
(267)
Lisaks võttis HSH kohustuse vähendada rahvusvaheliste filiaalide või esinduste arvu 21-st 6-ni ja Saksamaal paiknevate filiaalide arvu 9-st 7-ni. Londonis ja New Yorgis allesjäävate filiaalide või esinduste suurust vähendatakse oluliselt ning Luxembourgi filiaal tegutseb eranditult ümberkorraldusüksuse filiaalina.
(268)
Lisaks lubas HSH, et ei omanda ümberkorraldusperioodil (kuni 31. detsembrini 2014) uusi osalusi (omandamiskeeld). HSH ei laienda oma äritegevust teiste ettevõtjate omandamise teel. Ühinemised liidumaa pankade võimaliku konsolideerumise raames on komisjoni eelneval heakskiidul endiselt võimalikud. Võla konverteerimine aktsiateks ja muud tavapärase varahalduse raames võetavad meetmed on lubatavad, kui nendega ei taotleta omandamiskeelust kõrvalehoidumist. Kui avalik-õiguslikud omanikud loovutavad kontrolli HSH üle, kehtib omandamiskeeld üksnes kolm aastat. Komisjon leiab, et HSH erastamine avaldab HSH elujõulisusele positiivset mõju ja tagab tõhusa konkurentsi. Omandamiskeelu säilitamine pikaks ajaks pärast müügitähtaja lõppemist võib võimalikku erastamist raskendada.
(269)
Peale selle kohustus HSH rakendama lisameetmeid, mille otsene eesmärk on vältida konkurentsimoonutusi turgudel, kus HSH on kätte võitnud tugeva positsiooni ja kus tal oli kavas laieneda. HSH loobub täielikult oma äritegevusest lennutranspordi finantsteenuste valdkonnas (88). Lennutranspordi valdkonna varad kokku [3-8] miljardi euro ulatuses antakse üle ümberkorraldusüksusele või müüakse alates [2011.-2012]. aasta lõpust. Lisaks vähendab HSH oluliselt oma äritegevust laevanduse, kinnisvara rahastamise ja äriklientide valdkonnas. Laevandussektoris, kus HSH on juhtiv rahastaja ja kus tal oli kavas oma tegevust laiendada, võttis ta kohustuse jätta oma turuosa laevanduse rahvusvahelise rahastamise uute tehingute puhul alla [ 8] % ja vältida olukorda, kus ta on üks kolmest suurima uute tehingute mahuga rahastajast.
(270)
Konkurentsi piiravad meetmed on HSH poolt esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega võrreldes seega palju tõhusamad ning neid võib pidada asjakohaseks ja piisavaks.
9.2.3.5. Järeldus ümberkorraldamise kohta
(271)
Komisjon leidis, et ümberkorraldusmeetmed, sealhulgas I ja III lisas loetletud Saksamaa kohustused, taastavad HSH pikaajalise elujõulisuse, kujutavad endast HSH asjakohast omapanust ja tasakaalustavad riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutused. Võttes arvesse komisjoni kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, mis on esitatud II lisas, sisaldab muudetud ümberkorralduskava asjakohast ja piisavat kulude jagamist ning seda saab seega pidada ELi toimimise lepingu artikli 7 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks.
(272)
Komisjon leiab, et SoFFini antud 17 miljardi euro suurustes likviidsusgarantiides sisalduv riigiabi on siseturuga kokkusobiv ümberkorraldusabi ulatuses, milles garantiid olid pankadevahelise turu kokkuvarisemisest põhjustatud turutõrget silmas pidades vajalikud.
10. VÕIMALIK KASU TEISTELE AKTSIONÄRIDELE
(273)
Vähemusaktsionärid väitsid, et menetluse osadeks jagamine, mille puhul kiidetakse ühes menetluses heaks HSH suhtes rakendatud otsesed abimeetmed ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud kaudse abi küsimust, on vastuolus menetlusmääruse artikliga 7. Negatiivne otsus hoiupankade liitude ja Flowersi rekapitaliseerimise kohta tähendaks seda, et rekapitaliseerimist tuleks pidada siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises, lähtudes rekapitaliseerimisega seotud kulude jagamise üldisest hindamisest.
(274)
Komisjon ei nõustu vähemusaktsionäride tõlgendusega menetlusmääruse kohta. Riigiabi juhtumi jagamine osadeks on õiguslikult võimalik ja komisjon on seda juba muudes asjades teinud (89). Kui ühe abimeetme puhul on mitu abisaajat, keda tuleb nende õiguslikust seisundist tulenevalt hinnata erinevalt, siis võib see mõjutada uurimise kiirust ja kulgu ja sel juhul võib ametliku uurimismenetluse jagada menetluse tõhususe huvides mitmeks osaks.
(275)
Lisaks leiab komisjon, et abimeetme erinev hindamine seoses vähemusaktsionäride kui kaudsete abisaajatega avaldab mõju sama abimeetme hindamisele (ja kokkusobivusele) seoses HSH kui otsese abisaajaga. Sellega seoses viitab komisjon Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (90), milles Euroopa Kohus kinnitas komisjoni hinnangut, et abisaajale antud riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks (kuna see on kooskõlas de-minimis-sätetega), kuid samal ajal võib seda kaudsete abisaajatega seoses pidada siseturuga kokkusobimatuks ja seepärast tuleb abi tagasi nõuda. Komisjon märgib, et muudetud ümberkorralduskavas sisalduvate asjakohaste meetmetega saab tagada rekapitaliseerimise proportsionaalsuse HSH suhtes, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid saaks eraldi üle vaadata ja korrigeerida (kaasates vähemusaktsionärid näiteks kulude jagamisse).
(276)
Komisjoni arvates ei ole siiski alust jagada menetlus osadeks, sest abimeetme eri tahke on võimalik käsitleda ühes otsuses. Nagu selgitatud menetluse algatamise otsuse resolutsioonis, võiks võimalikke vähemusaktsionäridele tulenenud eeliseid seega hinnata ka ebapiisava kulude jagamise korral. Komisjon märgib siiski, et riskikaitse hüvitise muutmise ja kulude jagamise lisameetmete tulemusel väheneb oluliselt vähemusaktsionäride aktsiapakk ning suureneb vähemusaktsionäride osalemise kulude jagamises, mis omakorda kõrvaldab PwC hinnangus osutatud puudused, nii et kulude jagamine on taas asjakohane. Kuna käesoleva otsusega seotud tingimused tagavad kulude asjakohase jagamise, peab komisjon kulude jagamist piisavalt ulatuslikuks ja loobub selle teema täiendavast käsitlemisest.
11. JÄRELDUSED
(277)
Võttes arvesse Saksamaa esitatud kohustuste loendit seoses HSH ümberkorraldamisega ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, leiab komisjon, et riskikaitse on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 5. Esitatud muudetud ümberkorralduskava, Saksamaa kohustuste loendit ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud tingimusi arvesse võttes on ümberkorraldusabi, mis sisaldab riskikaitset, rekapitaliseerimist ja likviidsusgarantiisid, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja seda võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni kahtlused seoses riigiabiga suudeti kõrvaldada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Rekapitaliseerimine summas 3 miljardit eurot, Saksamaa poolt HSH-le riskikaitse vormis antud 10 miljardi euro suurune garantii ja Saksamaa antud likviidsusgarantiid kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
2. Rekapitaliseerimine summas 3 miljardit eurot, Saksamaa poolt HSH-le riskikaitse vormis antud 10 miljardi euro suurune garantii ja Saksamaa antud likviidsusgarantiid on I ja III lisas loetletud kohustusi ning II lisas esitatud tingimusi arvesse võttes siseturuga kokkusobivad.
Artikkel 2
Saksamaa tagab, et 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava, mida muudeti viimati vastavalt Saksamaa 11. juuli 2011. aasta teatisele, sealhulgas I ja III lisas loetletud kohustused ja II lisas esitatud tingimused, rakendatakse täielikult kooskõlas kohustuste ja tingimuste loendis esitatud ajakavaga.
Artikkel 3
Saksamaa teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Saksamaa saadab abisaajale viivitamata käesoleva otsuse koopia.
Brüssel, 20. september 2011