ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
KOMISJONI OTSUS,
14. aprill 2011,
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Leedus
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/240/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle IX lisa 4. peatükki,
võttes arvesse Leedu taotlust
ning arvestades järgmist:
(1)
2003. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Leedu võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad muude ELi liikmesriikide füüsilistel ega juriidilistel isikutel, kelle tegevuskoht ei ole Leedus ja kes ei ole seal registreeritud ning kellel ei ole seal kohalikku filiaali ega esindust. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63-66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes ühe korra kuni kolme aasta võrra.
(2)
Leedu esitas 4. veebruaril 2011 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(3)
Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada Leedus ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest. Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist. Juba oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingu kohaste põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta vahearuanne”) rõhutas komisjon, kui oluline on viia eelnimetatud põllumajandusreform lõpule üleminekuperioodi lõpuks (1).
(4)
Maareform on Leedus endiselt käimas. Leedu ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on riigis kokku 429 000 ha riigimaad, mille omandiõigused vajavad selgitamist. Praegu on erastatud üksnes 77 200 ha riigi põllumajandusmaad ning 351 000 ha põllumajandusmaa (mis moodustab 11,42 % kogu Leedu põllumajandusmaast) omandiõiguste küsimus vajab endiselt lahendamist.
(5)
Leedu ametiasutuste hinnangul takistavad selguse puudumine omandiõiguse osas ja põllumajandusettevõtete ebasoodus struktuur paratamatult maatehinguid ning põllumajandusmaa ühendamist. Maa killustatus vähendab seevastu konkurentsivõimet ja põllumajandusettevõtete turule suunatust. Sellega seoses nähtub Leedu ametiasutuste avaldatud 2009. aasta andmetest, et kõnealusel aastal moodustasid kuni 5 ha suurused põllumajandusettevõtted 52,5 % kõikidest põllumajandusettevõtetest.
(6)
Leedu põllumajandussektori eespool osutatud probleemi, mis hõlmab madalamat konkurentsivõimet võrreldes EL 15 vastava sektoriga, süvendavad raskem juurdepääs rahalistele vahenditele ja põllumajandusmaa omandamisel kasutatavate kommertskrediidiliinide kõrgemad intressimäärad (2009. aastal rohkem kui 10 %).
(7)
Lisaks oli hiljutisel üleilmsel finants- ja majanduskriisil samuti negatiivne mõju Leedu majandusele ja eelkõige põllumajandustoodete müügihindadele. Vastavalt Leedu Vabariigi valitsuse alluvuses oleva Leedu Statistikaameti andmetele oli põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 77,8. Langus oli eriti märkimisväärne taimekasvatussektoris, kus nimetatud põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal oli võrreldes 2008. aastaga 69,1.
(8)
Eespool osutatud tegureid arvesse võttes on võimalik seletada jätkuvalt olulist, kuigi aja jooksul vähenevat erinevust Leedu ja EL 15 põllumajandustootjate põllumajandustuludes. Eurostati andmetel vähenes põllumajandustootjate sissetulek Leedus 2009. aastal 13,6 %, samas kui EL 27 keskmine sissetulek vähenes 10,7 %.
(9)
Sarnaselt põllumajandustulu tasemele püsib endiselt lõhe ka Leedu ja muude ELi liikmesriikide põllumajandusmaa müügihindades. Eurostati andmete kohaselt püsivad Leedu põllumajanduslike maatükkide hinnad võrreldes muude ELi liikmesriikidega endiselt madalad. Põllumajandusmaa müügihindade täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega peetud üleminekuperioodi lõpetamise vajalikuks eeltingimuseks. Siiski võivad Leedu ja EL 15 põllumajandusmaa müügihindade märkimisväärsed erinevused takistada sujuvat arengut hindade ühtlustumise poole.
(10)
Selle taustal võib sarnaselt Leedu ametiasutustele eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Leedus maa hindadele survet. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Leedu põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
(11)
Seepärast tuleks pikendada ühinemisakti IX lisa 4. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(12)
Nagu märgiti juba 2008. aasta vahearuandes, on selleks, et turg liberaliseerimiseks täielikult ette valmistada, isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada selliste tegurite parandamist nagu põllumajandustootjatele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendid ning üleminekuperioodil põllumajandusreformi lõpuleviimine.
(13)
Kuna Euroopa heaolu tuumaks on alati olnud avatud ja ühtne turg, võib väliskapitali suurem sissevool samuti elavdada Leedu põllumajandusmaa turgu. Nagu rõhutatud 2008. aasta vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute progresseeruv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks.
(14)
Õiguskindluse huvides ja selleks, et Leedu õigussüsteemis ei tekiks pärast praeguse üleminekuperioodi lõppu õiguslünka, peab käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Leedus põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2003. aasta ühinemisakti IX lisa 4. peatükis, tuleks pikendada kuni 30. aprillini 2014.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 13. aprill 2011