ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o státní podpoře SA.26117 - C 2/2010 (ex NN 62/09), kterou Řecko poskytlo společnosti Aluminium of Greece SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 4916)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/339/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
V červenci roku 2008 obdržela Komise dvě stížnosti týkající se údajné podpory ve prospěch společnosti Aluminium of Greece a jejího právního nástupce, společnosti Aluminium SA, která je 100 % právním nástupcem společnosti Aluminium of Greece v oblasti výroby hliníku od července 2007 (společně dále jen „AoG“). Stížnosti se týkaly dvou údajných opatření státní podpory: preferenční sazby za elektřinu a výstavby plynovodu připojujícího společnost AoG na hlavní distribuční soustavu.
(2)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 Komise informovala Řecko o svém rozhodnutí zahájit ve věci těchto opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).
(3)
Dne 31. března 2010 zaslalo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ve věci daných opatření.
(5)
Komise obdržela připomínky od dvou zúčastněných stran: dne 12. května 2010 a dne 4. května 2011 od společnosti AoG a dne 17. května 2010 od společnosti Public Power Corporation (dále jen „PPC“), státem vlastněné společnosti, která uplatňovala jedno z údajných opatření (preferenční sazbu za elektřinu). Připomínky byly sděleny Řecku, aby se k nim mohlo vyjádřit. Jeho připomínky obdržela Komise dne 16. července 2010, dne 6. srpna 2010 a dne 16. května 2011.
(6)
Dne 1. prosince 2010 si Komise od řeckých orgánů vyžádala další informace, které Řecko poskytlo dopisem ze dne 11. února 2011.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. PŘÍJEMCE PODPORY
(7)
AoG je velká společnost se sídlem v oblasti Viotia v Řecku. Působí v oblasti výroby hliníku jako suroviny. V červenci 2007 vznikly po rozdělení činnosti společnosti AoG dvě nové společnosti: a) Aluminium SA a b) Endessa Hellas SA. Společnost Aluminium převzala výrobu hliníku a společnost Endessa Hellas převzala výrobu elektrické energie (společnost AoG získala povolení k výrobě elektrické energie o několik let dříve). Společnost Aluminium je tedy ve výrobě hliníku 100 % nástupcem společnosti AoG. Společnost AoG vlastní také tři jednotky pro výrobu elektřiny, které se nacházejí v blízkosti jejího závodu na výrobu hliníku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 427,3 milionu EUR (se ziskem před zdaněním ve výši 34,4 milionu EUR) a měla 960 zaměstnanců. V roce 2006 (rok před posuzovanými opatřeními podpory) dosáhla obratu ve výši 470,9 milionu (23 % nárůst od roku 2005) se ziskem před zdaněním ve výši 102,5 milionu EUR (39 % nárůst od roku 2005) a měla 1 047 zaměstnanců. Od roku 2005 je součástí skupiny soukromých podniků „Mitilineos SA“.
II.b. OPATŘENÍ 1: PREFERENČNÍ SAZBY ZA ELEKTŘINU
(8)
Společnost AoG byla založena v roce 1960 a řeckým státem jí byly uděleny určité výsady, včetně dodávek elektřiny za nižší sazbu. V souladu s podmínkami stanov, které tyto výsady stanoví, měla být dodávka elektřiny za sníženou sazbu ukončena v březnu 2006 za předpokladu, že společnost PPC o této skutečnosti společnost AoG řádně vyrozumí s dvouletým předstihem. Dne 26. února 2004 (tj. více než dva roky před ukončením výsady) společnost PPC tuto skutečnost společnosti AoG řádně oznámila a společnost PPC poté přestala na konci března 2006 preferenční sazbu uplatňovat.
(9)
V důsledku toho platila společnost AoG v období od března 2006 do ledna 2007 standardní sazbu za elektřinu uplatňovanou pro velké průmyslové spotřebitele.
(10)
Společnost AoG však ukončení preferenční sazby napadla u soudu a v lednu 2007 soud prvního stupně uložil předběžné opatření, podle kterého měla být preferenční sazba i nadále uplatňována až do vydání rozsudku ve věci samé. Společnost PPC podala proti tomuto předběžnému rozhodnutí odvolání a v březnu 2008 bylo toto rozhodnutí zrušeno (rozsudek ve věci samé nebyl dosud vydán).
(11)
Praktickým dopadem soudních rozhodnutí bylo, že vůči společnosti AoG byla v období od ledna 2007 do března 2008 opět uplatňována preferenční sazba. Podle údajů poskytnutých řeckými orgány zaplatila společnost AoG v tomto období o 17,4 milionu EUR méně, než by zaplatila v rámci „standardní“ sazby pro velké průmyslové spotřebitele.
II.c. OPATŘENÍ 2: ROZŠÍŘENÍ DISTRIBUČNÍ SOUSTAVY PLYNU NA SPOLEČNOST AoG
(12)
Vnitrostátní přepravní soustava zemního plynu v Řecku může být na žádost (potenciálního) spotřebitele rozšířena za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky:
-
řecký energetický regulační orgán musí udělit kladné stanovisko,
-
provozovatel distribuční soustavy musí mít jistotu, že bude moci včas pokrýt náklady na rozšíření prostřednictvím příjmů ze sazeb z distribuční soustavy.
(13)
V případě společnosti AoG byla vnitrostátní distribuční soustava rozšířena vybudováním potrubí o délce 29,5 km, kterým byla společnost AoG po udělení kladného stanoviska řeckého energetického regulačního orgánu (dne 15. dubna 2005) a po schválení provozovatelem přepravní soustavy (dne 13. června 2005) (3) připojena na distribuční soustavu. Provoz plynovodu byl zahájen dne 16. května 2008.
(14)
Celkové náklady na rozšíření soustavy činily 12,64 milionu EUR. Z této částky bylo 9,04 milionu EUR zaplaceno společností National Gas System Operator (dále jen „NGSO“), 3,3 milionu EUR společností AoG a 3,6 milionu EUR prostřednictvím rámce podpory Společenství na období 2000-2006 (4).
III DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(15)
Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2010 pochybnosti o tom, zda preferenční sazba za elektřinu účtovaná společnosti AoG společností PPC v období následujícím po březnu 2006 byla na stejné úrovni jako sazba pro všechny velké průmyslové spotřebitele. Důvodem pochybností Komise byla skutečnost, že preferenční sazba měla být podle podmínek zakládajících stanov společnosti AoG, které tyto výsady stanoví, ukončena v březnu 2006. Bylo poukázáno na skutečnost, že společnost PPC řádně usilovala o ukončení této výsady, která však byla rozhodnutím soudu prodloužena.
(16)
Pokud jde o opatření, kterým se rozšiřuje vnitrostátní přepravní soustava zemního plynu na společnost AoG, Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2010 pochybnosti o tom, proč náklady na výstavbu potrubí nesl především stát a ne společnost AoG. Tyto pochybnosti byly způsobeny tím, že ani přes opakované žádosti Komise neposkytlo Řecko žádné informace. To bylo také důvodem, proč rozhodnutí o zahájení řízení obsahovalo příkaz, aby Řecko informace poskytlo.
IV PŘIPOMÍNKY OD ŘECKA A TŘETÍCH STRAN
IV.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE PODPORY
Opatření 1: Preferenční sazba za elektřinu
(17)
Řecko uznává, že v období mezi oběma soudními rozhodnutími (leden 2007 - březen 2008) zaplatila společnost AoG v rámci preferenční sazby 131,4 milionu EUR namísto 148,8 milionu EUR, které by jí byly účtovány v rámci „standardní“ sazby pro velké průmyslové spotřebitele.
(18)
Řecko však tvrdí, že i kdyby preferenční cena pro společnost AoG byla považována za podporu, představovala by stávající podporu.
(19)
V této souvislosti společnost AoG tvrdí, že rozhodnutí vnitrostátního soudu z ledna 2007 neznamenalo žádnou zásadní změnu původní dohody a že soud rozhodl pouze o „dočasném pozastavení“ oznámení o ukončení preferenční sazby a o odložení soudního rozhodnutí ve věci sporu mezi společnostmi AoG a PPC.
Opatření 2: Rozšíření distribuční soustavy zemního plynu na společnost AoG
(20)
Řecko odmítá, že společnost AoG obdržela prostřednictvím dotací nákladů na výstavbu plynovodu selektivní zvýhodnění. Řecko zejména tvrdí, že vnitrostátní pravidla, na jejichž základě bylo rozhodnuto o rozšíření distribuční soustavy, se použijí za stejných podmínek pro všechny koncové uživatele plynu, a proto nebylo společnosti AoG poskytnuto selektivní zvýhodnění.
(21)
Řecko dále tvrdí, že uvedené potrubí není vyhrazeno společnosti AoG, ale je otevřené i pro další koncové uživatele z řad průmyslových spotřebitelů a domácností v této oblasti. Je součástí kapacity vnitrostátní přepravní soustavy zemního plynu a vlastnictvím společnosti NGSO. Jeho kapacita navíc přesahuje roční spotřebu společnosti AoG (1,7 miliardy Nm3 za rok oproti 0,7 miliardy Nm3 za rok).
(22)
Společnost AoG tvrdila, že její roční smluvní spotřeba plynu činí 13,5 % celkové vnitrostátní spotřeby a že její roční skutečná spotřeba plynu činí 10,5 % celkové vnitrostátní spotřeby. Společnost AoG také uvádí, že investice přináší provozovateli distribuční soustavy roční příjem ze sazeb ve výši 11,6 milionu EUR, což činí investici pro provozovatele distribuční soustavy velmi atraktivní a ziskovou. Řecké orgány tyto údaje potvrdily.
IV.b. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI PPC
(23)
Společnost PPC podporuje šetření Komise týkající se opatření v oblasti sazeb za elektřinu. PPC potvrzuje, že zvýhodnění společnosti AoG by činilo 17,4 milionu EUR.
V POSOUZENÍ PODPORY
(24)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran Komise dotyčná opatření posoudí v tomto oddíle. Komise nejdříve posoudí existenci podpory v přezkoumávaných opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu či nikoliv (pododdíl V.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl V.b).
V.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(25)
Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(26)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda napadená opatření ve prospěch společnosti AoG představují státní podporu.
Opatření 1: Preferenční sazba za elektřinu
a. Zvýhodnění
(27)
Komise konstatuje, že sazba placená společností AoG je nižší než standardní sazba placená ostatními velkými průmyslovými spotřebiteli. Komise se domnívá, že prodejce v tržním prostředí by bez zvláštního odůvodnění na účtování snížené měsíční sazby nepřistoupil. V této souvislosti Řecko neposkytlo žádné přesvědčivé argumenty, na jejichž základě by bylo možné dospět k závěru, že tato preferenční sazba byla sazbou tržní, ačkoliv Komise na tuto věc ve své korespondenci upozornila. Dva významné faktory naopak svědčí o tom, že sazba placená společností AoG nemůže být považována za cenu stanovenou tržním způsobem:
a)
První ukazatel se týká chování společnosti PPC. Jakmile se společnost PPC oprostila od zákonného omezení uvaleného stanovami z roku 1960, které stanoví výsady pro společnost AoG, rozhodla se k okamžitému ukončení preferenčních sazeb a začala účtovat standardní sazby pro velké průmyslové spotřebitele. To vyplývá ze skutečnosti, že společnost PPC zaslala v únoru 2004 společnosti AoG oznámení o ukončení této sazby (viz 8. bod odůvodnění). Podle Komise tato skutečnost dobře dokládá, že sazba určená stanovami z roku 1960 nepředstavuje pro společnost PPC tržní cenu;
b)
Druhý ukazatel vyplývá z dřívějšího rozhodnutí Komise. Dne 16. října 2002 Komise schválila dotaci ve výši nejvýše 178 milionů EUR, která měla být Řeckem udělena společnosti PPC (věc N 133/01 (5)). Cílem dotace bylo umožnit společnosti PPC kompenzovat uvízlé náklady, které jí vznikly v souvislosti s preferenční sazbou z roku 1960 ve prospěch společnosti AoG, a to až do doby jejího ukončení v březnu 2006. Dotace byla schválena jako režim nepředstavující státní podporu ve prospěch společnosti PPC, a to na základě skutečnosti, že se jednalo pouze o kompenzaci znevýhodnění, které musela společnost nést. Součástí rozhodnutí bylo také upozornění, že pokud by se dotace považovala za podporu, jednalo by se o podporu ve prospěch společnosti AoG, a nikoliv ve prospěch společnosti PPC. Toto rozhodnutí tedy potvrzuje, že společnost PPC musela poskytovat preferenční sazbu ve prospěch společnosti AoG, kterou by za obvyklých tržních podmínek poskytovat nemusela. Komise se proto domnívá, že zvýhodnění ve prospěch společnosti AoG spočívá v rozdílu mezi standardní sazbou pro velké průmyslové spotřebitele (kterou by společnost AoG platila v případě neexistence „zvláštní“ preferenční sazby) a sazbou placenou společností AoG v období od ledna 2007 do března 2008.
b. Státní prostředky
(28)
V důsledku nižších cen měla společnost PPC nižší příjmy. PPC SA je státem ovládanou společností. Řecký stát má v této společnosti podíl ve výši 51 % a na společnost dohlíží řecké ministerstvo pro životní prostředí, energii a změnu klimatu (do roku 2009 Ministerstvo financí). Řecký stát může jmenovat většinu členů představenstva a na valné hromadě je přímo zastoupen řeckým ministrem pro životní prostředí, energetiku a změnu klimatu (do roku 2009 ministrem financí). Byly tedy použity státní prostředky. Komise navíc upozorňuje, že rozhodnutí o rozšíření lze přičíst řeckému státu, protože bylo přijato řeckým soudem, který je státní institucí.
(29)
Kritérium státních prostředků je tedy splněno.
c. Selektivita
(30)
Preferenční sazba byla použita pouze pro společnost AoG, která proto měla z tohoto opatření selektivní prospěch. Komise se tedy domnívá, že dané opatření je selektivní.
d. Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy
(31)
Společnost AoG působí v odvětvích, s jejichž produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka je hliník vyráběn v devíti členských státech, a to konkrétně ve Francii, Německu, Itálii, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku, Španělsku, Švédsku a Spojeném království (6). Výroba elektrické energie je ve všech členských státech provozována jako liberalizovaná hospodářská činnost. Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za dotčené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a vlivu na obchod mezi členskými státy.
(32)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(33)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že preferenční sazba za elektřinu pro společnost AoG představuje státní podporu ve prospěch této společnosti ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 17,4 milionu EUR, což je rozdíl mezi a) příjmy společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat v období od ledna 2007 do března 2008, tj. 148,8 milionu EUR, a b) příjmy společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti ve stejném období uplatňovala, tj. 131,4 milionu EUR.
f. Opatření 1 představuje protiprávní podporu
(34)
Společnost AoG tvrdí, že první rozhodnutí soudu z ledna 2007 nezahrnovalo podstatnou změnu původní preferenční dohody (viz 16. bod odůvodnění). Podle společnosti AoG tedy nebyla rozhodnutím udělena nová podpora ve prospěch společnosti AoG a opatření preferenční ceny za elektřinu zůstalo stávající podporou.
(35)
Komise nemůže námitku společnosti AoG přijmout. V původních podmínkách preferenční sazby, která představovala stávající podporu, bylo uvedeno, že podpora bude ukončena v březnu 2006 pod podmínkou, že společnost PPC to řádně oznámí. Jakmile k tomu došlo, stávající podpora byla ukončena tak, jak vyžadovaly podmínky pro původní poskytnutí preferenční sazby. Poskytnutí jakékoli snížené sazby za elektřinu, které splňuje definici státní podpory (jako v tomto případě), je tedy novou podporou, a to bez ohledu na skutečnost, že její podmínky mohou být podobné dřívějšímu opatření podpory. Judikatura Soudního dvora jasně uvádí, že prodloužení stávající podpory představuje novou podporu a musí být oznámeno (7). Tím spíše to platí, pokud je ukončená stávající podpora po několika měsících obnovena.
(36)
Jelikož tato nová podpora nebyla Komisi oznámena podle článku 108 SFEU, je protiprávní.
Opatření 2: Rozšíření distribuční soustavy zemního plynu na společnost AoG
a. Zvýhodnění
(37)
Z šetření vyplynulo, že rozhodnutí o rozšíření distribuční soustavy vedlo ke značnému nárůstu příjmů z uživatelských poplatků ve prospěch společnosti NGSO. Zákazníci jako např. společnost AoG musí společnosti NGSO za používání sítě platit. Komise zjistila, že opatření, tj. výstavba potrubí, bylo pro provozovatele distribuční soustavy z ekonomického hlediska rozumné, a nepřineslo tedy společnosti AoG žádné zvýhodnění. Soukromý provozovatel distribuční soustavy by provedl stejnou investici.
(38)
Na základě informací řeckých orgánů Komise konstatuje, že daná investice přináší společnosti NGSO roční příjem z uživatelských poplatků ve výši 11,6 milionu EUR. Komise porovnala tuto částku s investičními náklady (jednorázová investice) a provozními náklady plynovodu (za rok), aby ověřila, zda je investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. zda investorovi přináší odpovídající návratnost.
(39)
Podle informací řeckých orgánů činily investiční náklady společnosti AoG na plynovod celkem 12,64 milionu EUR (9,04 milionu EUR zaplatila společnost NGSO a 3,6 milionu EUR bylo financováno z podpory Společenství, jak je uvedeno výše ve 14. bodě odůvodnění). Kromě jednorázových investičních nákladů se roční provozní náklady odhadují na 0,933 milionu EUR. Je tedy zřejmé, že roční příjem ve výši 11,6 milionu EUR poskytuje společnosti NGSO velmi vysokou návratnost investice. Doba splacení investice (včetně části financované z podpory Společenství) je kratší než patnáct měsíců. Budeme-li hypoteticky předpokládat, že doba použitelnosti této plynové přípojky bude 20 let, činí návratnost investic (IRR - vnitřní výnosové procento) 84 %. Vzhledem k této vysoké úrovni je Komise přesvědčena, že tato návratnost by byla pro soukromého investora dostatečnou motivací k tomu, aby provedl stejnou investici (8). Komise se proto domnívá, že rozhodnutím státu rozšířit distribuční soustavu zemního plynu nebylo společnosti AoG uděleno zvýhodnění, které by nemohla získat v tržních podmínkách.
(40)
Kritérium zvýhodnění tedy není naplněno. Není proto nutné dále posuzovat ostatní kritéria, která musí být splněna, aby opatření představovalo státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
b. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(41)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že rozšíření distribuční soustavy nepředstavuje státní podporu ve prospěch společnosti AoG ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(42)
Jelikož opatření 1 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jeho slučitelnost na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(43)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky ze všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(44)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné, protože toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(45)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) zcela zřejmě nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. Komise dále posoudí případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(46)
Čl. 107 odst. 3 písm. a) uvádí, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost AoG leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a mohla by tak být případně způsobilá pro regionální podporu.
(47)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době uplatňování preferenční sazby, tj. v lednu 2007 („pokyny k regionální podpoře z roku 2006“ (9)), stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(48)
Pokyny k regionální podpoře z roku 2006 definují provozní podporu jako podporu, jejímž cílem je snížení běžných výdajů podniku. V souladu s pokyny lze provozní podporu poskytnout v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 107 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že i) je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a ii) její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit, a je na členském státě, aby prokázal existenci znevýhodnění a stupeň jejich závažnosti (bod 76).
(49)
Komise upozorňuje, že v případě stávajících nákladů se jedná o nekapitálové, avšak obvykle se opakující náklady, které jsou nezbytné pro provozování podnikatelské činnosti. V tomto smyslu preferenční sazba za elektřinu uplatňovaná vůči společnosti AoG snížila její běžné náklady. Představuje tedy provozní podporu, která nebyla podle pokynů k regionální podpoře z roku 2006 povolena. Řecké orgány nepředložily žádný důkaz prokazující, že snížení sazby za elektřinu bylo oprávněné z hlediska jeho příspěvku k regionálnímu rozvoji nebo z hlediska jeho charakteru, ani neprokázaly, že jeho výše byla úměrná znevýhodněním, která by se snažilo zmírnit. Řecké orgány rovněž nepředložily žádné měření nebo výpočet znevýhodnění regionu a úrovně podpory prokazující, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(50)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře z roku 2006.
(51)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, kterým se v souladu s články 107 a 108 SFEU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (10), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se v případě společnosti AoG jedná o velký podnik, jak je prokázáno výše v 7. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům z oblasti působnosti nařízení vyloučena.
(52)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách by v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, měl členský stát potvrdit značný motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje realizovatelnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(53)
Podpora poskytnutá společnosti AoG tedy není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(54)
Čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU uvádí, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(55)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná. Pokud jde o rozvoj určitých hospodářských oblastí, společnost AoG se nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a nikoliv podle čl. 107 odst. 3 písm. c) (11). Pokud jde o rozvoj určitých hospodářských činností, Komise podotýká, že odvětví výroby hliníku nepodléhá specifickým pravidlům o státní podpoře, která by mohla být použita na příjemce podpory. Ostatní pravidla v oblasti státní podpory přijatá na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) nejsou zjevně použitelná. Společnost AoG není zejména způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Společnost AoG nebyla v době podpory podnikem v obtížích a nesplňovala žádné z kritérií bodů 9-11 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999, které se uplatňovaly v době použití preferenční sazby (12). Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí řádného restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Podpora poskytnutá společnosti AoG tedy není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti dochází Komise k závěru, že dotčené opatření podpory je neslučitelné se SFEU. Komise se zejména domnívá, že rozdíl mezi a) příjmem společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat vůči společnosti AoG v období od ledna 2007 do března 2008, a b) příjmem společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti vůči společnosti AoG ve stejném období uplatňovala, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch společnosti AoG.
VI ZÁVĚR
(57)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že opatření 1 představuje státní podporu a je neslučitelné s vnitřním trhem. Komise také dospěla k závěru, že rozšíření vnitrostátní distribuční soustavy zemního plynu nepředstavuje státní podporu.
(58)
Ustanovení článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (13) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(59)
Jelikož dotčené opatření je považováno za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora navrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro navrácení by měl být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy byla podpora příjemci k dispozici, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(60)
Neslučitelným prvkem podpory příslušného opatření je rozdíl mezi a) příjmem společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat vůči společnosti AoG v období od ledna 2007 do března 2008, a b) příjmem společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti vůči společnosti AoG ve stejném období uplatňovala. Částka takto poskytnuté podpory ve prospěch společnosti AoG činila v tomto období 17,4 milionu EUR,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora ve výši 17,4 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Aluminium of Greece SA a jejímu nástupci, společnosti Aluminium SA, prostřednictvím preferenční sazby za elektřinu, je neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Rozšíření vnitrostátní distribuční soustavy zemního plynu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (14) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (15), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky z vymáhané částky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o dosaženém pokroku vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1. Na žádost Komise Řecko neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků z vymáhané částky, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
KOMISJONI OTSUS,
13. juuli 2011,
riigiabi nr SA.26117 - C 2/10 (ex NN 62/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Aluminium of Greece SA
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4916 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/339/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (1),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Komisjon sai 2008. aasta juulis kaks kaebust väidetava abi kohta ettevõtjale Aluminium of Greece ja tema õigusjärglasele Aluminium SA., kes on alates 2007. aasta juulist ettevõtja Aluminium of Greece 100 % õigusjärglane alumiiniumitootmises (edaspidi koos „AoG”). Kaebustes käsitleti kaht väidetavat abimeedet: elektri soodustariifi ning ettevõtjat AoG põhivõrguga ühendava gaasijuhtme ehitamist.
(2)
27. jaanuaril 2010. aasta kirjas teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada meetmete suhtes menetluse, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2.
(3)
Kreeka esitas oma märkused komisjoni algatamisotsuse kohta 31. märtsil 2010.
(4)
Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta.
(5)
Komisjonile laekusid märkused kahelt huvitatud isikult: 12. mail 2010 ja 4. mail 2011 ettevõtjalt AoG ning 17. mail 2010 riiklikult aktsiaseltsilt Public Power Corporation (edaspidi „PPC”), kes kohaldas üht väidetavat meedet (elektri soodustariifi). Märkused edastati Kreekale, kellele anti ka võimalus neile vastata; Kreeka esitas oma märkused 16. juulil 2010, 6. augustil 2010 ja 16. mail 2011.
(6)
1. detsembril 2010 taotles komisjon Kreeka ametiasutustelt lisateavet, mille Kreeka esitas oma 11. veebruari 2011. aasta kirjas.
II. VÄIDETAVA RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
II.a. ABISAAJA
(7)
AoG on suurettevõtja, mille peakontor asub Kreekas Viotias. Ta toodab alumiiniumi toorainena. Juulis 2007 jagati AoG pärast tegevusvaldkondade jagunemist kaheks uueks ettevõtjaks: a) Aluminium SA ja b) Endessa Hellas SA. Aluminium SA hakkas tegelema alumiiniumitootmisega ja Endessa Hellas võttis üle elektritootmise (mõni aasta varem oli AoG saanud elektritootmisloa). Seega on Aluminium SA ettevõtja AoG 100 % õigusjärglane alumiiniumitootmises. Ettevõtjal AoG on ka kolm elektritootmisüksust, mis asuvad tema alumiiniumitehase kõrval. 2009. aastal oli tema käive 427,3 miljonit eurot (maksueelne kasum 34,4 miljonit eurot) ning tal oli 960 töötajat. 2006. aastal (aasta enne vaatlusaluseid abimeetmeid) oli ettevõtja käive 470,9 miljonit eurot (kasv 2005. aastast 23 %), maksueelne kasum 102,5 miljonit eurot (kasv 2005. aastast 39 %) ja töötajate arv 1 047. Ettevõtja kuulub alates 2005. aastast eraõiguslikku kontserni Mitilineos SA.
II.b. 1. MEEDE: ELEKTRI SOODUSTARIIF
(8)
AoG rajati 1960. aastal ning Kreeka riik andis talle teatud soodustused, sealhulgas võimaluse tarnida elektrit madalama tariifiga. Soodustusi kehtestavate põhikirja tingimuste kohaselt pidi madalama tariifiga elektri tarnimine lõppema 2006. aasta märtsis, eeldusel et PPC esitab ettevõtjale AoG kaks aastat varem nõuetekohase teatise. 26. veebruaril 2004. aastal (st rohkem kui kaks aastat enne soodustuse lõppemist) esitas PPC ettevõtjale AoG nõuetekohase teatise, mille järel PPC lõpetas 2006. aasta märtsi lõpus soodustariifi kohaldamise.
(9)
Sellest tulenevalt maksis AoG 2006. aasta märtsist kuni 2007. aasta jaanuarini elektri eest tavatariifi alusel, mida kohaldatakse suurte tööstustarbijate suhtes.
(10)
Sellegipoolest vaidlustas AoG soodustariifi lõpetamise kohtus ning jaanuaris 2007 andis esimese astme kohus ajutise meetmena välja otsuse, et soodustariifi rakendamist tuleb jätkata kuni sisulise otsuse tegemiseni. PPC kaebas kõnealuse vaheotsuse omakorda edasi ning see tühistati 2008. aasta märtsis (sisuline otsus on endiselt langetamata).
(11)
Kohtuotsustest tulenevalt kohaldati ettevõtjale AoG jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008 taas soodustariifi. Kõnealusel ajavahemikul maksis AoG vastavalt Kreeka ametiasutuste esitatud andmetele 17,4 miljonit eurot vähem, kui ta oleks maksnud suurtele tööstustarbijaile ette nähtud tavatariifi alusel.
II.c. 2. MEEDE: GAASIVÕRGU LAIENDAMINE ETTEVÕTJANI AOG
(12)
Riiklikku gaasi ülekandesüsteemi saab Kreekas laiendada (võimaliku) tarbija taotlusel, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused:
-
Kreeka energiaturgu reguleeriv asutus peab selleks nõusoleku andma;
-
põhivõrguettevõtja peab olema kindel, et ta suudab võrgu tariifitulude pealt laiendamise maksumuse õigeaegselt tagasi teenida.
(13)
Kõnealusel juhul laiendati riiklikku võrku ettevõtjat AoG ühendava 29,5 km pikkuse gaasijuhtmega, mille ehitamine oli saanud energiaturgu reguleeriva asutuse nõusoleku (15. aprillil 2005) ning põhivõrguettevõtja heakskiidu (13. juuni 2005) (3). Gaasijuhe hakkas tööle 16. mail 2008. aastal.
(14)
Laienduse ehitamise kogumaksumus oli 12,64 miljonit eurot. Sellest 9,04 miljonit eurot maksis ettevõtja National Gas System Operator (edaspidi „NGSO”), 3,3 miljonit eurot ettevõtja AoG ning 3,6 miljonit eurot maksti ühenduse 2000.-2006. aasta abi raamprogrammist (4).
III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(15)
27. jaanuari 2010. aasta algatamisotsuses seadis komisjon kahtluse alla, kas ettevõtja PPC poolt ettevõtjale AoG pärast 2006. aasta märtsi määratud elektri soodustariif oli suurte tööstustarbijatega samal tasemel. Komisjoni kahtlused põhinesid sellel, et vastavalt soodustusi sätestava AoG põhikirja tingimustele pidi soodustariifi kehtivus lõppema 2006. aasta märtsis. Viidati asjaolule, et PPC oli nõuetekohaselt püüdnud soodustust lõpetada, kuid seda pikendati kohtuotsusega.
(16)
Seoses meetmega, mille abil laiendati riiklikku gaasi ülekandesüsteemi ettevõtjani AoG, tõstatas komisjon 27. jaanuari 2010. aasta algatamisotsuses küsimuse, miks gaasijuhtme ehitusmaksumuse tasus peamiselt riik, mitte aga ettevõtja AoG. Kõnealused kahtlused tekkisid sellepärast, et Kreekalt ei saadud komisjoni korduvatele taotlustele vaatamata mingeid andmeid; samal põhjusel sisaldas menetluse algatamist käsitlev otsus ka teabenõuet Kreekale.
IV. KREEKA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
IV.a. KREEKA JA ABISAAJA MÄRKUSED
1. meede: elektri soodustariif
(17)
Kreeka tunnistab, et kahe kohtuotsuse vahelisel ajal (jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008) maksis ettevõtja AoG soodustariifi alusel 131,4 miljonit eurot, mitte 148,8 miljonit eurot, mis oleks olnud suurte tööstustarbijate tavatariifi alusel makstav summa.
(18)
Samas väidab Kreeka, et isegi kui AoG soodushinda loetaks riigiabiks, oleks selle puhul ikkagi tegemist olemasoleva abiga.
(19)
Sellega seoses väidab AoG, et riigikohtu 2007. aasta jaanuari otsus ei toonud kaasa mingit olulist muudatust esialgsesse lepingusse ja et kohus otsustas üksnes viivitada soodustariifi lõpetamise otsusega ning lükata edasi otsus ettevõtjate AoG ja PPC vahelise vaidluse sisuliste küsimuste kohta.
2. meede: gaasivõrgu laiendamine ettevõtjani AoG
(20)
Kreeka eitab, et ettevõtja AoG sai valikulise eelise sellega, et tema gaasijuhtme ehitusmaksumust subsideeriti. Kreeka väidab eelkõige, et riiklikke eeskirju, mis olid võrgu laiendamise otsuse aluseks, kohaldatakse kõikide gaasi lõppkasutajate suhtes võrdsetel tingimustel ning seepärast ei antud ettevõtjale AoG mingit valikulist eelist.
(21)
Peale selle väidab Kreeka, et vaidlusalune gaasijuhe ei ole eraldi ette nähtud ettevõtja AoG jaoks, vaid on avatud ka teistele selle piirkonna tööstuslikele ja kodutarbijatest lõppkasutajatele. See on osa riikliku gaasi ülekandesüsteemi läbilaskevõimest ja kuulub ettevõtjale NGSO. Pealegi ületab selle läbilaskevõime ettevõtja AoG aastase tarbimisvajaduse (1,7 miljardit Nm3/aastas vajamineva 0,7 miljardi Nm3/aastas asemel).
(22)
Ettevõtja AoG on väitnud, et tema aastane lepingujärgne gaasitarbimine moodustab 13,5 % ning aastane tegelik gaasitarbimine 10,5 % riigi kogutarbimisest. AoG kinnitab ka, et investeering annab põhivõrguettevõtjale 11,6 miljoni euro suuruse aastatulu tariifide pealt, mis muudab investeeringu võrguettevõtja jaoks väga huvipakkuvaks ja tulusaks. Kõnealuseid arve on kinnitanud ka Kreeka ametiasutused.
IV.b. ETTEVÕTJA PPC MÄRKUSED
(23)
PPC toetab komisjoni uuringuid elektritariifi meetme suhtes. PPC kinnitab, et ettevõtja AoG soodustus oleks 17,4 miljonit eurot.
V. ABI HINDAMINE
(24)
Eespool esitatud asjaolude ning Kreeka ja teiste kolmandate isikute väidete põhjal annab komisjon käesolevas jaos hinnangu kõnealustele meetmetele. Esiteks hindab komisjon abi olemasolu kontrollitavate meetmete raames, et otsustada, kas tegemist on abiga või mitte (alajagu V.a). Teiseks, kui meede tõepoolest kujutab endast abi, hindab komisjon selle kokkusobivust siseturuga (alajagu V.b).
V.a. RIIGIABI ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(25)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(26)
Kõnealust sätet arvesse võttes hindab komisjon järgnevalt, kas ettevõtjale AoG võimaldatud vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi.
1. meede: elektri soodustariif
a) Eelis
(27)
Komisjon märgib, et ettevõtja AoG makstud tariif on madalam kui teiste suurte tööstustarbijate makstud tavatariif. Komisjon arvab, et turumajanduslik müüja ei oleks nõus tasuma alandatud kuutariifi ilma konkreetse põhjenduseta. Sellega seoses ei esitanud Kreeka ühtegi veenvat põhjendust selle kohta, et kõnealune soodustariif oli turutariif, kuigi komisjon tõstatas selle teema ametlikult oma kirjavahetuses. Vastupidi, kaks olulist tegurit näitavad, et ettevõtja AoG makstud tariifi ei saa pidada turujõududest tulenevaks hinnaks.
a)
Esimene näide on seotud ettevõtja PPC käitumisega. Niipea kui ta vabanes õiguslikust piirangust, mis tulenes 1960. aasta põhikirjast, kus sätestati soodustused ettevõtjale AoG, võttis PPC vastu otsuse loobuda viivitamata soodustariifist ning hakkas küsima hinda suurtele tööstustarbijaile ettenähtud tavatariifi alusel. Seda tõendab PPC loobumine, millest ta teatas ettevõtjale AoG 2004. aasta veebruaris (vt põhjendus 8). Komisjon leiab, et käesoleval juhul on tegemist hea näitega, et 1960. aasta põhikirjas sätestatud tariif ei kajasta ettevõtja PPC jaoks turuhinda.
b)
Teine näide tuleneb ühest komisjoni varasemast otsusest. 16. oktoobril 2002. aastal kiitis komisjon heaks maksimaalselt 178 miljoni euro suuruse Kreeka toetuse ettevõtjale PPC (juhtum N133/01) (5). Toetuse eesmärk oli hüvitada ettevõtja PPC luhtunud kulud, mis tal tuli kanda 1960. aastal ettevõtjale AoG kehtestatud soodustariifi raames kuni selle kehtivuse lõpuni 2006. aasta märtsis. Toetus kiideti heaks mitte riigiabina ettevõtjale PPC, vaid üksnes hüvitisena tema ebasoodsa olukorra eest. Otsus sisaldas ka märkust, et kui toetust peetakse riigiabiks, siis on see abi ettevõtjale AoG ja mitte ettevõtjale PPC. Kokkuvõtteks tõdetakse kõnealuses otsuses, et ettevõtja PPC pidi ettevõtja AoG kasuks tasuma soodustariifi, mida ta ei oleks pidanud maksma tavalistes turutingimustes. Seetõttu leiab komisjon, et ettevõtja AoG eelis seisneb erinevuses suurte tööstustarbijate tavatariifi (mida AoG oleks maksnud erisoodustariifi puudumise korral) ja ajavahemikus jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008 tegelikult makstud tariifi vahel.
b) Riigi ressursid
(28)
Madalama hinna tõttu oli ettevõtja PPC tulu väiksem. PPC SA on riigi kontrolli all olev ettevõtja. Kreeka riigi osalus aktsiakapitalis on 51 % ning ettevõtte üle teostab järelevalvet Kreeka keskkonna, energia ja kliimamuutuste ministeerium (kuni 2009. aastani rahandusministeerium). Kreeka riigil on õigus määrata suurem osa juhatuse liikmetest ning riiki esindab üldkogus otseselt Kreeka keskkonna, energia ja kliimamuutuste minister (kuni 2009. aastani rahandusminister). Järelikult on kaasatud riigi ressursid. Komisjon märgib ka, et otsuse soodustariifi kehtivuse pikendamise kohta saab seostada Kreeka riigiga, sest selle võttis vastu Kreeka kohus, mis on riigiorgan.
(29)
Seega on riigi ressursse käsitlev kriteerium täidetud.
c) Valikulisus
(30)
Soodustariifi kohaldati üksnes ettevõtja AoG suhtes ning seepärast sai ta meetmest valikulist kasu. Seega arvab komisjon, et meede on valikuline.
d) Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(31)
AoG tegutseb sektorites, mille toodetega kaubeldakse laialdaselt liikmesriikide vahel. Peale Kreeka toodetakse alumiiniumi veel üheksas liikmesriigis, nimelt Hispaanias, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Prantsusmaal, Rumeenias, Rootsis, Saksamaal ja Ühendkuningriigis (6). Elektritootmine toimib kõikides liikmesriikides vaba majandustegevusena. Kui riigiabiga parandatakse ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad samal liikmesriikidevahelise kaubanduse tasandil, tuleb teisi kõnealuseid ettevõtjaid pidada vastavast abist mõjutatuks. Seega on täidetud konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatava mõju kriteerium.
(32)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
e) Järeldus abi olemasolu kohta 1. meetme puhul
(33)
Nimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et elektri soodustariifi saab pidada ettevõtjale AoG antud riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Abi summa on 17,4 miljonit eurot, mis on a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada jaanuarist 2007 märtsini 2008, laekunud tulude (st 148,8 miljoni euro) ning b) ettevõtja PPC suhtes samal ajavahemikul tegelikult kohaldatud tariifi alusel saadud tulude (st 131,4 miljoni euro) vahe.
f) 1. meetme puhul on tegemist ebaseadusliku abiga
(34)
Ettevõtja AoG väidab, et esimene, 2007. aasta jaanuari kohtuotsus ei hõlmanud olulist muudatust esialgses sooduslepingus (vt põhjendus 16). Seepärast ei andnud ettevõtja AoG väitel otsus talle uut abi ning elektri soodushinna meede jäi olemasolevaks abiks.
(35)
Komisjon ei saa ettevõtja AoG väitega nõustuda. Olemasoleva abi moodustava soodustariifi esialgsete tingimustega oli ette nähtud, et abi lõpeb märtsis 2006 tingimusel, et PPC teatab sellest õigel ajal. Pärast seda pidi olemasolev abi lõppema, nagu nõuti soodustariifi esialgse kohaldamise tingimustes. Seega igasugune alandatud elektritariifi kohaldamine, mis vastab riigiabi mõistele (nagu kõnealusel juhul), on uus abi, vaatamata asjaolule, et selle tingimused võivad sarnaneda varem kehtinud olemasoleva abi meetmele. Euroopa Kohtu kohtupraktikas on selgelt välja toodud, et olemasoleva abi pikendamist tuleb pidada uueks abiks ja sellest tuleb teatada (7). Seda enam, et käesoleval juhul on tegemist olukorraga, mil lõppenud olemasolev abi taaskäivitati mitu kuud hiljem.
(36)
Kuna kõnealusest uuest abist ei teavitatud komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt, on see ebaseaduslik.
2. meede: gaasivõrgu laiendamine ettevõtjani AoG
a) Eelis
(37)
Uurimine on selgitanud, et otsus laiendada gaasivõrku on põhjustanud ettevõtja NGSO tulu olulise suurenemise kasutusmaksude arvelt. Kliendid nagu AoG peavad tõesti ettevõtjale NGSO võrgu kasutamise eest maksma. Komisjon on arvamusel, et meede, st gaasijuhtme ehitamine, oli võrguettevõtjale majanduslikult tulus ning sellest tulenevalt ei toonud see kaasa mingit eelist ettevõtjale AoG. Samasuguse investeeringu oleks võinud teha ka eraettevõtjast põhivõrguettevõtja.
(38)
Kooskõlas Kreeka ametiasutuste esitatud märkustega märgib komisjon, et kõnealune investeering annab ettevõtjale NGSO kasutusmaksudest aastatulu 11,6 miljonit eurot. Selleks et kontrollida, kas investeering on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega, st kas investeering tasub investorile piisavalt ära, on komisjon võrrelnud nimetatud summat gaasijuhtme ühekordse investeeringu maksumuse ja iga-aastaste tegevuskuludega.
(39)
Vastavalt Kreeka ametiasutuste esitatud märkustele oli AoG gaasijuhtme investeeringu kogumaksumus 12,64 miljonit eurot (9,04 miljonit eurot maksis ettevõtja NGSO ja 3,6 miljonit eurot saadi ühenduse toetusest, nagu on kirjeldatud punktis 14.) Lisaks ühekordse investeeringu maksumusele hinnatakse tegevuskulusid 0,933 miljonile eurole aastas. Seepärast on selge, et 11,6 miljoni euro suurune aastatulu tagab ettevõtjale NGSO väga suure tasuvuse. Investeeringu (sealhulgas ühenduse toetuse rahastatud osa) tasuvusaeg on lühem kui 15 kuud. Kui eeldada, et gaasiühenduse ekspluatatsiooniaeg on 20 aastat, siis investeeringutasuvus (sisemine tasuvuslävi) on 84 %. Pidades silmas tasuvuse suurt määra nõustub komisjon sellega, et sellise tasuvuse puhul oleks saanud motiveerida mõnd erainvestorit sama investeeringut tegema (8). Seega leiab komisjon, et riiklik otsus gaasivõrgu laiendamise kohta ei andnud ettevõtjale AoG eelist, mida ta ei oleks saanud turutingimustes.
(40)
Seega ei ole eelise kriteerium täidetud. Sellest tulenevalt puudub vajadus hinnata edasi muid kriteeriume, mida tuleb täita, et meedet saaks pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
b) Järeldus abi olemasolu kohta 2. meetmes
(41)
Eespool esitatud asjaoludele tuginedes märgib komisjon kokkuvõtvalt, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ei saa gaasivõrgu laiendamist pidada ettevõtjale AoG antud riigiabiks.
V.b. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(42)
Kuivõrd 1. meedet saab pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust hinnata kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid silmas pidades.
(43)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 107 lõikes 1 kehtestatud üldreegli (mille kohaselt riigiabi on kokkusobimatu siseturuga) erandid.
(44)
Praegusel juhul ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid, sest kõnealusel meetmel puudub sotsiaalabi iseloom, seda ei ole antud üksiktarbijatele, see ei ole ette nähtud loodusõnnetuste ega erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei ole antud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele, mida on mõjutanud riigi jagamine.
(45)
Veel erandeid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Artikli 107 lõike 3 punktides b, d ja e kehtestatud erandeid ei saa selgelt kohaldada ning neile Kreeka ametiasutused ei tugine. Järgmiseks hindab komisjon 1. meetme võimalikku kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c.
(46)
Artikli 107 lõike 3 punktiga a on ette nähtud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus”. Ettevõtja AoG asub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblikus piirkonnas ning seepärast võib ettevõtja olla regionaalabikõlblik.
(47)
Regionaalabi suunistes, mis kehtisid soodustariifi kohaldamise ajal, st 2007. aasta jaanuaris („Regionaalabi suunised aastateks 2007-2013”), (9) on sätestatud regionaalabi heakskiidu tingimused.
(48)
Regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 on määratletud tegevuskulude katmiseks antav abi äriühingu jooksvate kulude katmiseks antava abina. Vastavalt suunistele võib sellist abi siiski anda piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, kui i) abi andmine on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning ii) abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse ning liikmesriigi ülesanne on tõendada puuduste olemasolu ja hinnata nende olulisust (punkt 76).
(49)
Komisjon märgib, et jooksvad kulud ei ole kapitalikulud, vaid ettevõtja igapäevaseks tegevuseks vajalikud tavalised kulud. Sellega seoses vähendas ettevõtja AoG suhtes kohaldatud elektri soodustariif tema jooksvaid kulusid. Seega on tegemist tegevustoetusega, mis ei olnud lubatud regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013. Kreeka ametiasutused ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et elektritariifi alandamine oli õigustatud regionaalarengu või abi olemuse seisukohast; samuti ei tõendanud nad, et see oli proportsionaalne mis tahes puudustega, mille leevendamiseks abi oleks võidud anda. Kreeka ametiasutused ei esitanud ka mingeid regiooni puuduste või abi taseme mõõtmisi ega arvutusi näitamaks, et abi on puudustega proportsionaalne.
(50)
Eespool esitatud asjaoludele tuginedes leiab komisjon, et abi ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007-2013.
(51)
Seoses abi kokkusobivusega vastavalt üldise grupierandi määrusele ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks, (10) leiab komisjon, et Kreeka ametiasutuste esitatud finantsnäitajate põhjal on AoG suurettevõtja, nagu on tõendatud eespool punktis 7. Kooskõlas üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikega 5 ei kohaldata määrust suurettevõtetele antud erakorralise abi suhtes.
(52)
Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3 peab liikmesriik kõnealuse määruse alusel suurettevõtjatele antava abi puhul kinnitama selle ergutavat mõju sellise dokumendi alusel, milles analüüsitakse abi saava projekti või tegevuse elujõulisust abi saamise ja abi puudumise korral. Komisjonile ei ole selliseid tõendeid esitatud.
(53)
Kokkuvõttes ei ole ettevõtjale AoG antud abi üldise grupierandi määruse alusel siseturuga kokkusobiv.
(54)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks.
(55)
Komisjon leiab, et artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand ei ole käesoleval juhul kohaldatav. Seoses teatavate majanduspiirkondade arenguga asub AoG tõepoolest piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 107 lõike 3 punkti a alusel ning mitte sama artikli ja lõike punkti c kohaselt (11). Seoses teatud majandustegevuse arendamisega märgib komisjon, et konkreetseid riigiabi eeskirju, mida võiks kohaldada abisaaja suhtes, ei kohaldata alumiiniumitootmise sektori suhtes. Muid artikli 107 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabi eeskirju ei saa ilmselgelt kohaldada. Eelkõige ei ole AoG abikõlblik saama päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi. Abi andmise ajal ei olnud ettevõtja AoG päris kindlasti raskustes, sest ta ei vastanud ühelegi 1999. aasta suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) punktides 9-11 sätestatud kriteeriumile, mida kohaldati soodustariifi kehtimise ajal (12). Lisaks sellele on ümberkorraldamisabi andmise tingimuseks usaldusväärse ümberkorralduskava olemasolu. Kreeka sellist ümberkorralduskava ei esitanud. Järelikult ei ole ettevõtjale AoG antud abi päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi käsitlevate eeskirjade alusel siseturuga kokkusobiv.
(56)
Eelnimetatud kaalutlustest lähtudes peab komisjon kõnealust abimeedet ELi toimimise lepinguga kokkusobimatuks. Komisjon leiab eelkõige, et a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada ettevõtja AoG suhtes ajavahemikul jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008, laekunud tulude ning b) ettevõtjale PPC vastavalt tariifile, mida samal ajavahemikul ettevõtja AoG suhtes tegelikult kohaldati, laekunud tulude vahe kujutab endast ettevõtjale AoG antud kokkusobimatut abi.
VI. JÄRELDUS
(57)
Eespool esitatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et 1. meede kujutab endast riigiabi ja on kokkusobimatu siseturuga. Lisaks on komisjon jõudnud järeldusele, et riikliku gaasivõrgu laiendamist ei saa pidada riigiabiks.
(58)
Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (13) artiklis 14 on sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(59)
Võttes arvesse, et kõnealust meedet käsitatakse ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina, tuleb abi summa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates ajast, mil abisaaja sai eelise, st mil abi läks abisaaja käsutusse, ning samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(60)
Meetme siseturuga kokkusobimatu osa on a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada ettevõtja AoG suhtes ajavahemikul jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008, laekunud tulude ning b) ettevõtjale PPC vastavalt tariifile, mida samal ajavahemikul ettevõtja AoG suhtes tegelikult kohaldati, laekunud tulude vahe. Ettevõtjale AoG kõnealusel ajavahemikul antud abi summa on seega 17,4 miljonit eurot,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Riigiabi summas 17,4 miljonit eurot, mida Kreeka andis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult ettevõtjale Aluminium of Greece SA ja tema õigusjärglasele Aluminium SA, müües elektrit soodustariifiga, on siseturuga kokkusobimatu.
2. Riikliku gaasivõrgu laienduse puhul ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
1. Kreeka nõuab artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni kuupäevani, mil see tegelikult tagasi maksti.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (14) V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008, (15) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.
4. Kreeka tühistab kõik artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 3
1. Artikli 1 lõikes 1 viidatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artikli 1 lõikes 1 viidatud abi on lõplikult tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 13. juuli 2011