NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1217/2010
ze dne 14. prosince 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na některé kategorie dohod o výzkumu a vývoji
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2821/71 ze dne 20. prosince 1971 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě (1),
poté, co zveřejnila návrh tohoto nařízení,
po konzultaci Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EHS) č. 2821/71 zmocňuje Komisi, aby prostřednictvím nařízení použila čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (*1) na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě spadajících do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy, jejichž předmětem je výzkum a vývoj výrobků, technologií nebo postupů až po stádium průmyslového využití, jakož i využití výsledků, včetně ustanovení o právech duševního vlastnictví.
(2)
Podle ustanovení čl. 179 odst. 2 Smlouvy má Unie podporovat podniky, včetně malých a středních podniků, v jejich činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vysoké úrovně a podporovat jejich snahy o vzájemnou spolupráci. Toto nařízení má usnadnit výzkum a vývoj a zároveň účinně chránit hospodářskou soutěž.
(3)
Nařízení Komise (ES) č. 2659/2000 ze dne 29. listopadu 2000 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie dohod o výzkumu a vývoji (2) definuje kategorie dohod o výzkumu a vývoji, které Komise běžně považuje za dohody splňující podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k celkově pozitivním zkušenostem s používáním uvedeného nařízení, jehož platnost skončí dne 31. prosince 2010 a k dalším zkušenostem získaným od jeho přijetí je vhodné přijmout nové nařízení o blokových výjimkách.
(4)
Toto nařízení by mělo splňovat oba požadavky na zajištění účinné ochrany hospodářské soutěže a na zajištění přiměřené právní jistoty pro podniky. Plnění těchto cílů by mělo brát v úvahu potřebu v nejvyšší možné míře zjednodušit správní dozor a právní rámec. Do určité úrovně tržních sil lze pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy obecně předpokládat, že kladné účinky dohod o výzkumu a vývoji převáží nad všemi zápornými účinky na hospodářskou soutěž.
(5)
Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy formou nařízení není nutné definovat ty vertikální dohody, na které by se mohl vztahovat čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Při jednotlivém hodnocení dohod podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy je nutné brát zřetel na několik faktorů, a zejména na tržní strukturu na relevantním trhu.
(6)
Dohody o společném provádění výzkumných prací nebo společném vývoji výsledků výzkumu až po fázi průmyslového využití, ale nikoli včetně této fáze, obecně nespadají do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Za určitých okolností, například pokud se strany dohodnou, že nebudou provádět jiný výzkum a vývoj ve stejné oblasti, a tím se vzdají příležitosti získat výhody v hospodářské soutěži nad ostatními stranami, však takové dohody mohou do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy spadat, a proto by měly být do tohoto nařízení zahrnuty.
(7)
Je třeba omezit výhody výjimky zavedené tímto nařízením na ty dohody, u nichž se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(8)
Je velice pravděpodobné, že budou-li strany přispívat vzájemně se doplňujícími dovednostmi, aktivy a činnostmi, podpoří spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje a v oblasti využívání výsledků technického a hospodářského pokroku. To rovněž zahrnuje situace, kdy jedna strana pouze financuje činnosti v oblasti výzkumu a vývoje uskutečňované jinou stranou.
(9)
Společné využívání výsledků lze považovat za přirozený důsledek společného výzkumu a vývoje. Může nabývat různých forem, například výroby, využívání práv duševního vlastnictví, které podstatným způsobem přispívá k technickému nebo hospodářskému pokroku, nebo uvádění nových výrobků na trh.
(10)
Obecně lze očekávat, že spotřebitelé budou mít ze zvýšeného objemu a efektivity výzkumu a vývoje prospěch prostřednictvím zavádění nových nebo zlepšených výrobků nebo služeb, jejich rychlejšího uvádění na trh nebo snížení cen, které přinesou nové nebo zlepšené technologie nebo postupy.
(11)
Pro zdůvodnění výjimky by se mělo společné využívání týkat výrobků, technologií nebo postupů, pro které je využití výsledků výzkumu a vývoje rozhodující. Všechny strany by se navíc měly v dohodě o výzkumu a vývoji dohodnout, že budou mít všechny plný přístup ke konečným výsledkům společného výzkumu a vývoje, včetně veškerých vzniklých práv na duševní vlastnictví a know-how, pro účely dalšího výzkumu, vývoje a využívání, a to jakmile budou konečné výsledky k dispozici. Přístup k výsledkům by neměl být obecně omezen, pokud jde o využití výsledků pro účely dalšího výzkumu a vývoje. Pokud však strany v souladu s tímto nařízením omezí svá práva na využívání výsledků, zejména pokud se specializují na oblast využívání, může být přístup k výsledkům pro účely využívání příslušným způsobem omezen. Pokud se navíc na výzkumu a vývoji budou účastnit akademické instituce, výzkumné ústavy nebo podniky, které provádějí výzkum a vývoj jako komerční službu, aniž by se aktivně účastnily využívání výsledků, mohou se dohodnout na využívání výsledků výzkumu a vývoje výhradně pro účely dalšího výzkumu. V závislosti na svých schopnostech a obchodních potřebách se mohou strany na spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje účastnit nerovným dílem. Aby tedy bylo možno zohlednit a vynahradit rozdíly v hodnotě a povaze podílů jednotlivých stran, smí dohoda o výzkumu a vývoji využívající toto nařízení stanovit, že jedna strana vynahradí jiné straně získání přístupu k výsledkům pro účely dalšího výzkumu nebo využívání. Tato náhrada by neměla být tak vysoká, aby v přístupu účinně bránila.
(12)
Podobně platí, že tam, kde dohoda o výzkumu a vývoji společné využívání výsledků nestanoví, měly by si strany na základě dohody o výzkumu a vývoji udělit vzájemný přístup k svému dosavadnímu know-how, pokud je nezbytné pro účely využívání výsledků ostatními stranami. Sazby jakýchkoliv účtovaných poplatků by neměly být tak vysoké, aby účinně bránily k přístupu ostatním stranám.
(13)
Výjimka zavedená tímto nařízením by měla být omezena na dohody o výzkumu a vývoji, které podnikům nedávají možnost vyloučení hospodářské soutěže pro podstatnou část příslušných výrobků, služeb nebo technologií. Je nutné vyloučit z blokové výjimky dohody mezi soutěžiteli, jejichž součet podílů na trhu výrobků, služeb nebo technologií, které by se mohly zlepšit nebo by mohly být nahrazeny pomocí výsledků výzkumu a vývoje, v době uzavření dohody přesahuje určitou úroveň. Neznamená to však, že dohody o výzkumu a vývoji buď odpovídají čl. 101 odst. 1 Smlouvy, nebo nesplňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy, je-li překročena prahová hodnota tržního podílu stanovená v tomto nařízení nebo nejsou-li splněny jiné podmínky podle tohoto nařízení. V takových případech je třeba provést individuální posouzení dané dohody o výzkumu a vývoji podle článku 101 Smlouvy.
(14)
Aby bylo zajištěno zachování účinné hospodářské soutěže během společného využívání výsledků, mělo by být určeno ustanovení pro blokovou výjimku, která by se přestala používat, pokud by příliš narostl součet podílů stran na trhu výrobků, služeb nebo technologií vzniklý v důsledku společného výzkumu a vývoje. Výjimka by se měla nadále použít bez ohledu na podíl stran na trhu po určité období po zahájení společného využívání v očekávání stabilizace podílů na trhu, zejména po zavedení zcela nového výrobku, a měla by zaručovat minimální období návratnosti příslušných investic.
(15)
Toto nařízení by nemělo vyjímat dohody obsahující omezení, která nejsou nezbytná k dosažení výše uvedených příznivých účinků dohod o výzkumu a vývoji. V zásadě by dohody obsahující některé druhy závažných omezení hospodářské soutěže, například omezení svobody stran provádět výzkum a vývoj v oblasti, která nesouvisí s dohodou, stanovení cen účtovaných třetím stranám, omezení výroby nebo prodeje a omezení pasivních prodejů smluvních výrobků nebo smluvních technologií na územích vyhrazených jiným stranám nebo zákazníkům vyhrazeným jiným stranám, měly být vyloučeny z výhod výjimky zavedené tímto nařízením, bez ohledu na podíl stran na trhu. V této souvislosti by omezení oblasti použití neměla znamenat omezení výstupu nebo prodeje a neměla by ani zakládat omezení z hlediska území nebo zákazníků.
(16)
Omezení podílu na trhu, výjimka vyloučená pro určité dohody a podmínky stanovené tímto nařízením za obvyklých podmínek zajišťují, že dohody, na které se použije bloková výjimka, neumožní stranám vyloučit hospodářskou soutěž pro podstatnou část příslušných výrobků nebo služeb.
(17)
Nelze vyloučit, že mohou vzniknout účinky uzavření trhu škodlivé pro hospodářskou soutěž, pokud jedna strana financuje několik projektů výzkumu a vývoje prováděných soutěžiteli v souvislosti s týmiž smluvními výrobky nebo smluvními technologiemi, a to zejména, pokud vůči třetím stranám získá výlučné právo na využívání výsledků. Proto by se výhoda plynoucí z tohoto nařízení měla vztahovat na dohody o placeném výzkumu a vývoji pouze tehdy, pokud součet podílů všech stran účastnících se těchto spojených dohod na trhu, to znamená financující strany a všech stran, které výzkum a vývoj provádějí, nepřekračuje 25 %.
(18)
Dohody mezi podniky, které nejsou konkurenčními výrobci výrobků, technologií a postupů, jež by bylo možné zlepšit nebo nahradit pomocí výsledků výzkumu a vývoje, vyloučí účinnou hospodářskou soutěž ve výzkumu a vývoji pouze za výjimečných okolností. Je proto vhodné umožnit, aby takové dohody mohly využívat výjimky stanovené tímto nařízením bez ohledu na podíl na trhu a řešit výjimečné případy odejmutím této výhody.
(19)
Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (3), pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má účinky, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(20)
Podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 může orgán pro hospodářskou soutěž členského státu odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení na celém území členského státu nebo na jeho části, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má na celém území členského státu nebo na jeho části účinky, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(21)
Výhody plynoucí z tohoto nařízení lze podle článku 29 nařízení (ES) č. 1/2003 odejmout například v případě, že existence dohody o výzkumu a vývoji podstatným způsobem omezuje možnost třetích stran provádět výzkum a vývoj v příslušné oblasti, vzhledem k omezené výzkumné kapacitě dostupné jinde, kde z důvodu konkrétní struktury nabídky sama existence dohody o výzkumu a vývoji podstatným způsobem omezuje přístup třetích stran na trh smluvních výrobků nebo technologií, kde strany bez objektivně oprávněného důvodu nevyužívají výsledky společného výzkumu a vývoje, kde smluvní výrobky nebo technologie nejsou na celém společném trhu nebo jeho podstatné části vystaveny účinné hospodářské soutěži shodných výrobků, technologií nebo postupů nebo výrobků, které uživatelé považují vzhledem k jejich vlastnostem, ceně a zamýšlenému použití za rovnocenné nebo kde by existence dohody o výzkumu a vývoji vylučovala účinnou hospodářskou soutěž ve výzkumu a vývoji na určitém trhu.
(22)
Vzhledem k tomu, že jsou dohody o výzkumu a vývoji často dlouhodobé povahy, zejména pokud se spolupráce rozšíří i na využívání výsledků, měla by být doba platnosti tohoto nařízení stanovena na 12 let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„dohodou o výzkumu a vývoji“ se rozumí dohoda uzavřená mezi dvěma a více stranami týkající se podmínek, za kterých tyto strany provádějí:
i)
společný výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií a společné využívání výsledků tohoto výzkumu a vývoje,
ii)
společné využívání výsledků výzkumu a vývoje smluvních výrobků nebo smluvních technologií, společně prováděných podle předchozí dohody mezi stejnými stranami,
iii)
společný výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií s výjimkou společného využívání výsledků,
iv)
placený výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií a společné využívání výsledků tohoto výzkumu a vývoje,
v)
společné využívání výsledků placeného výzkumu a vývoje smluvních výrobků nebo smluvních technologií podle předchozí dohody mezi stejnými stranami, nebo
vi)
placený výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií s výjimkou společného využívání výsledků;
b)
„dohodou“ se rozumí dohoda, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě;
c)
„výzkumem a vývojem“ se rozumí získávání know-how, pokud jde o výrobky, technologie nebo postupy, a provádění teoretické analýzy, systematických studií nebo pokusů, včetně pokusné výroby, technických zkoušek výrobků nebo postupů, zřizování nezbytných zařízení a nabývání práv duševního vlastnictví k výsledkům;
d)
„výrobkem“ se rozumí zboží nebo služba, včetně přechodných výrobků nebo služeb a konečných výrobků nebo služeb;
e)
„smluvní technologií“ se rozumí technologie nebo postup vzniklý společným výzkumem a vývojem;
f)
„smluvním výrobkem“ se rozumí výrobek vzniklý společným výzkumem a vývojem nebo vyrobený nebo pořízený za použití smluvních technologií;
g)
„využíváním výsledků“ se rozumí výroba nebo distribuce smluvních výrobků nebo použití smluvních technologií nebo postoupení nebo udělení licence, pokud jde o práva duševního vlastnictví nebo sdělení know-how nutného pro takovou výrobu nebo použití;
h)
„právy duševního vlastnictví“ se rozumí práva duševního vlastnictví, včetně práv průmyslového vlastnictví, autorských práv a práv příbuzných;
i)
„know-how“ se rozumí tajný, podstatný a identifikovaný celek praktických nepatentovaných informací, které jsou výsledkem zkušeností a testování;
j)
slovem „tajné“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how není obecně známé a snadno dostupné;
k)
slovem „podstatné“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how obsahuje informace, které jsou důležité a užitečné pro výrobu smluvních výrobků nebo pro použití smluvních technologií;
l)
slovem „identifikované“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how je popsáno dostatečně obsáhle tak, aby bylo možné ověřit, že splňuje kritéria tajnosti a podstatnosti;
m)
slovem „společně“ se v souvislosti s činnostmi prováděnými na základě dohod o výzkumu a vývoji rozumí činnosti, při kterých je práce:
i)
prováděna společným týmem, organizací nebo podnikem,
ii)
společně svěřena třetí straně nebo
iii)
rozdělena mezi strany formou specializace v oblasti výzkumu a vývoji nebo využití;
n)
„specializací v oblasti výzkumu a vývoje“ se rozumí situace, kdy je každá ze stran zapojena do výzkumných a vývojových činností, na něž se dohoda o výzkumu a vývoji vztahuje a strany si rozdělily výzkumné a vývojové práce způsobem, které považují za nejvhodnější; nepatří sem placený výzkum a vývoj;
o)
„specializací v oblasti využívání“ se rozumí situace, kdy si strany mezi sebou rozdělí jednotlivé úkoly, jako je výroba nebo distribuce, nebo si vzájemně uloží omezení ohledně využívání výsledků, jako jsou omezení vztahující se na některá území, zákazníky nebo oblasti využívání;patří sem situace, kdy pouze jedna strana vyrábí a distribuuje smluvní výrobky na základě výlučné licence udělené ostatními stranami;
p)
„placeným výzkumem a vývojem“ se rozumí výzkum a vývoj, který provádí jedna strana a financuje financující strana;
q)
„financující stranou“ se rozumí strana, která financuje placený výzkum a vývoj aniž by sama prováděla výzkumnou činnost;
r)
„soutěžícím podnikem“ se rozumí skutečný nebo potenciální soutěžitel;
s)
„skutečným soutěžitelem“ se rozumí podnik dodávající výrobek, technologii nebo postup, které může na relevantním zeměpisném trhu zlepšit, zastoupit nebo nahradit smluvní výrobek nebo smluvní technologie;
t)
„potenciálním soutěžitelem“ podnik, který by bez dohody o výzkumu a vývoji reálně a nejen pouze hypoteticky jako odezvu na malý, avšak trvalý růst relativních cen pravděpodobně vynaložil nejpozději do tří let další potřebné investice nebo jiné nezbytné náklady na změnu tak, aby nahradil výrobek, technologii nebo postup, jež mohou být na relevantním zeměpisném trhu zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvním výrobkem nebo smluvní technologií;
u)
„relevantním trhem výrobku“ relevantní trh pro výrobky, které mohou být zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvními výrobky;
v)
„relevantním trhem technologie“ relevantní trh pro technologie nebo postupy, které mohou být zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvními technologiemi.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“ a „strana“ i jejich spojené podniky.
„Spojenými podniky“ se rozumí:
a)
podniky, ve kterých smluvní strana dohody o výzkumu a vývoji, přímo či nepřímo:
i)
má pravomoc vykonávat více než polovinu hlasovacích práv,
ii)
má pravomoc jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik nebo
iii)
má právo spravovat záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo či nepřímo vykonávat ve smluvní straně dohody o výzkumu a vývoji práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
c)
podniky, ve kterých podnik uvedený v písmenu b) může přímo či nepřímo vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, ve kterých může smluvní strana dohody o výzkumu a vývoji spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenech a), b) nebo c) nebo ve kterých mohou dva nebo více z posledně uvedených podniků společně vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, ve kterých vykonávají práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) společně:
i)
smluvní strany dohody o výzkumu a vývoji nebo podniky s nimi spojené uvedené v písmenech a) až d) nebo
ii)
jedna nebo více stran dohody o výzkumu a vývoji nebo jeden nebo více podniků s nimi spojených uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran.
Článek 2
Výjimka
1. Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a podle ustanovení tohoto nařízení se tímto prohlašuje, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije na dohody o výzkumu a vývoji.
Tato výjimka se použije v míře, v jaké takové dohody o výzkumu a vývoji obsahují omezení hospodářské soutěže spadající do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy.
2. Výjimka stanovená v odstavci 1 se použije na ustanovení obsažená v dohodách o výzkumu a vývoji, která se týkají postoupení nebo udělení licence k právům duševního vlastnictví jedné nebo více stranám nebo subjektu, který strany pověří prováděním společného výzkumu a vývoje, placeného výzkumu a vývoje nebo společného využívání, za předpokladu, že tato ustanovení nepředstavují základní předmět těchto dohod, ale přímo se jich týkají a jsou nezbytná pro jejich provádění.
Článek 3
Podmínky pro udělení výjimky
1. Výjimka stanovená v článku 2 se použije za podmínek uvedených v odstavcích 2 až 5.
2. Dohody o výzkumu a vývoji musí stanovit, že všechny strany mají plný přístup ke konečným výsledkům společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje, včetně uplatňování všech z něj vyplývajících práv duševního vlastnictví a know-how pro účely dalšího výzkumu a vývoje a využívání, jakmile jsou výsledky k dispozici. Pokud strany omezí svá práva na využívání výsledků v souladu s tímto nařízením, zejména pokud se specializují na oblast využívání, může být přístup k výsledkům pro účely využívání příslušným způsobem omezen. Výzkumné ústavy, akademické instituce nebo podniky, které provádějí výzkum a vývoj jako komerční činnost bez aktivní účasti na využívání výsledků, se kromě toho mohou dohodnout na tom, že využívání svých výsledků omezí na další výzkum. Dohody o výzkumu a vývoji mohou stanovit, že si strany vzájemně vynahradí udělení přístupu k výsledkům pro účely dalšího výzkumu nebo využívání, ale tato náhrada nesmí být tak vysoká, aby účinně přístupu bránila.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, pokud dohoda o výzkumu a vývoji stanoví pouze společný výzkum a vývoj nebo placený výzkum a vývoj, musí tato dohoda o výzkumu a vývoji stanovit, že každé straně musí být udělen přístup k veškerému dosavadnímu know-how ostatních stran nezbytnému pro účely využívání výsledků. Dohody o výzkumu a vývoji mohou stanovit, že si strany vzájemně vynahradí udělení přístupu ke svému dosavadnímu know-how, ale tato náhrada nesmí být tak vysoká, aby účinně přístupu bránila.
4. Každé společné využívání se smí týkat pouze výsledků, které jsou chráněny právy duševního vlastnictví nebo představují know-how a které jsou nezbytné pro výrobu smluvních výrobků nebo pro používání smluvních technologií.
5. Podniky pověřené výrobou smluvních výrobků formou specializace v oblasti využívání musí být povinny plnit objednávky dodávek smluvních výrobků ode všech stran kromě případů, kdy dohody o výzkumu a vývoji stanoví rovněž společnou distribuci ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii) nebo kdy se strany dohodly na tom, že smluvní výrobky smí distribuovat pouze strana, které je vyrábí.
Článek 4
Práh podílu na trhu a doba trvání výjimky
1. Pokud strany nejsou konkurenčními podniky, použije se výjimka stanovená v článku 2 po dobu trvání výzkumu a vývoje. Pokud jsou výsledky společně využívány, výjimka se nadále použije po dobu sedmi let od doby, kdy byly smluvní výrobky nebo smluvní technologie poprvé uvedeny na trh na vnitřním trhu.
2. Pokud jsou dvě nebo více stran konkurenčními podniky, výjimka stanovená v článku 2 se použije po dobu uvedenou v odstavci 1 tohoto článku, pouze pokud v době uzavření dohody o výzkumu a vývoji:
a)
v případě dohod o výzkumu a vývoji uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodu i), ii) nebo iii) nepřesahuje součet podílů stran dohody o výzkumu a vývoji na trhu 25 % relevantních trhů výrobku a technologie, nebo
b)
v případě dohod o výzkumu a vývoji uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodech iv), v) nebo vi) součet podílů na trhu financující strany a všech stran, s nimiž financující strana uzavřela dohody výzkumu a vývoji v souvislosti se stejnými smluvními výrobky nebo smluvními technologiemi, nepřesahuje 25 % relevantních trhů výrobku a technologie.
3. Po uplynutí doby uvedené v odstavci 1 se výjimka nadále použije, dokud součet podílů stran na trhu nepřesáhne 25 % relevantních trhů výrobku a technologie.
Článek 5
Tvrdá omezení
Výjimka stanovená v článku 2 se nevztahuje na dohody o výzkumu a vývoji, které přímo nebo nepřímo, samostatně nebo v kombinaci s jinými faktory, jež mohou strany ovlivňovat, mají za cíl něco z následujícího:
a)
omezení svobody smluvních stran provádět výzkum a vývoj nezávisle nebo ve spolupráci s třetími stranami v oblasti, která není spojena s oblastí, které se dohoda o výzkumu a vývoji týká, nebo po dokončení společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje, v oblasti, které se týká, anebo v související oblasti;
b)
omezení výroby nebo prodeje s výjimkou:
i)
stanovení výrobních cílů v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou výrobu smluvních výrobků,
ii)
stanovení prodejních cílů v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou distribuci smluvních výrobků nebo společné udělení licence na smluvní technologie ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii),
iii)
praktiky, které představují specializaci v oblasti využívání, a
iv)
omezení svobody stran vyrábět, prodávat, zadávat nebo udělovat licence na výrobky, technologie nebo postupy, které konkurují smluvním výrobkům nebo smluvním technologiím během období, u něhož se strany dohodly na společném využívání výsledků;
c)
stanovení cen při prodeji smluvních výrobků nebo udělování licence na smluvní technologie třetím stranám, s výjimkou stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům nebo určování poplatků za udělení licence přímým nabyvatelům v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou distribuci smluvních výrobků nebo společné udělování licence na smluvní technologie ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii);
d)
omezení území, na kterém smí strany pasivně prodávat smluvní výrobky nebo udělovat licence na smluvní technologie, s výjimkou požadavku udělovat licenci na výsledky výlučně další straně;
e)
požadavek neprovádět nebo omezit aktivní prodej smluvních výrobků nebo smluvních technologií v rámci území nebo zákazníkům, kteří nebyli stranám výlučně přiděleni formou specializace v oblasti využívání;
f)
požadavek odmítnout uspokojit poptávku od zákazníků nacházejících se na území stran nebo od zákazníků jiným způsobem rozdělených mezi stranami formou specializace v oblasti využívání, kteří by smluvní výrobky uváděli na trh na dalších územích v rámci vnitřního trhu;
g)
požadavek ztížit uživatelům nebo dalším prodejcům získávání smluvních výrobků od jiných prodejců na vnitřním trhu.
Článek 6
Vyloučená omezení
Výjimka stanovená v článku 2 se nepoužije na žádný z následujících závazků obsažených v dohodách o výzkumu a vývoji:
a)
závazek nenapadat po dokončení výzkumu a vývoje platnost práv duševního vlastnictví, která strany mají na vnitřním trhu a která jsou významná pro výzkum a vývoj, nebo po skončení dohody o výzkumu a vývoji platnost práv duševního vlastnictví, která strany mají na vnitřním trhu a která chrání výsledky výzkumu a vývoje, aniž by byla ovlivněna možnost stanovit ukončení dohody o výzkumu a vývoji v případě, že jedna ze stran napadne platnost takových práv duševního vlastnictví;
b)
závazek neposkytovat licence třetím stranám na výrobu smluvních výrobků nebo používat smluvní technologie, pokud je dohodou o výzkumu a vývoji stanoveno využívání výsledků společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje alespoň jednou ze stran a pokud k tomu dochází na vnitřním trhu vzhledem ke třetím stranám.
Článek 7
Použití prahu podílu na trhu
Pro uplatňování prahu podílu na trhu stanoveného v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
podíl na trhu se vypočítá na základě hodnoty prodejů na trhu; pokud nejsou údaje o prodejích na trhu k dispozici, lze ke stanovení podílu jednotlivých stran na trhu použít odhady odvozené od jiných spolehlivých informací o trhu včetně objemů prodeje na trhu;
b)
podíl na trhu se vypočítá na základě údajů týkajících se předchozího kalendářního roku;
c)
podíl na trhu podniků uvedených v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. e) se rozdělí stejným dílem mezi podniky mající práva a pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. a);
d)
pokud podíl na trhu uvedený v čl. 4 odst. 3 zpočátku nepřesahuje 25 %, ale následně vzroste nad tuto hranici, aniž by překročil 30 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období dvou po sobě následujících kalendářních let od roku, kdy byl práh 25 % překročen poprvé;
e)
pokud podíl na trhu uvedený v čl. 4 odst. 3 zpočátku nepřesahuje 25 %, ale následně vzroste nad 30 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období jednoho kalendářního roku od roku, kdy byl práh 30 % překročen poprvé;
f)
výhody podle písmen d) a e) nelze kombinovat tak, aby přesáhly období dvou kalendářních let.
Článek 8
Přechodné období
Zákaz stanovený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 nevztahuje na dohody již platné dne 31. prosince 2010 a které nesplňují podmínky pro výjimku podle tohoto nařízení, ale které splňují podmínky pro výjimku podle nařízení (ES) č. 2659/2000.
Článek 9
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.
Jeho platnost skončí dne 31. prosince 2022.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1217/2010,
14. detsember 2010,
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2821/71 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (1),
olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu,
olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrus (EMÜ) nr 2821/71 annab komisjonile õiguse kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu (*1) artikli 101 lõiget 3 määruse andmise teel teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis kuuluvad lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ja mille eesmärgiks on tooteid, tehnoloogiaid või protsesse käsitlev teadus- ja arendustegevus kuni tööstusliku rakendamise etapini ning selle tulemuste kasutamine, sealhulgas intellektuaalomandiõigusi käsitlevad sätted.
(2)
Lepingu artikli 179 lõikes 2 kutsutakse Euroopa Liitu üles ergutama ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, nende kõrgetasemelises teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alases tegevuses ning toetama nende püüdlusi teha üksteisega koostööd. Käesoleva määruse eesmärk on soodustada teadus- ja arendustegevust ning kaitsta samal ajal tõhusalt konkurentsi.
(3)
Komisjoni 29. novembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2659/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (2) määratletakse teadus- ja arenduskokkuleppe liigid, mida komisjon üldiselt peab lepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Pidades silmas häid kogemusi nimetatud määruse kohaldamisel, mille kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2010, ning arvestades määruse vastuvõtmisest alates omandatud täiendavaid kogemusi, on asjakohane võtta vastu uus grupierandi määrus.
(4)
Käesolev määrus peaks vastama kahele nõudele, nimelt tagama konkurentsi tõhusa kaitse ja andma ettevõtjatele piisava õiguskindluse. Nende eesmärkide saavutamisel tuleks arvesse võtta vajadust võimalikult suures ulatuses lihtsustada haldusjärelevalvet ja õigusraamistikku. Alla turuvõimu teatava taseme võib lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamisel üldiselt eeldada, et teadus- ja arenduskokkulepete positiivne mõju kaalub üles nende negatiivse mõju konkurentsile.
(5)
Lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamiseks määrusega ei ole vaja määratleda neid kokkuleppeid, mis võivad kuuluda lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse. Lepingu artikli 101 lõike 1 alla kuuluvate kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta mitut tegurit, eriti asjaomase turu struktuuri.
(6)
Kokkulepped teadusuuringute ühiseks läbiviimiseks või uuringutulemuste ühiseks arendamiseks kuni tööstusliku rakendamise etapini, viimane välja arvatud, ei kuulu üldjuhul lepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse. Teatavatel asjaoludel, näiteks kui pooled lepivad kokku mitte korraldada muud teadus- ja arendustegevust samal tegevusalal, loobudes niiviisi võimalusest saavutada teiste poolte ees konkurentsieelis, võivad sellised kokkulepped siiski kuuluda lepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse ja need tuleks seetõttu lisada käesoleva määruse reguleerimisalasse.
(7)
Käesoleva määrusega kehtestatud erandit tuleks kohaldada üksnes nende kokkulepete suhtes, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad lepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele.
(8)
Koostöö teadus- ja arendustegevuses ning tulemuste kasutamises soodustab üldjuhul tehnika ja majanduse arengut, kui pooled panustavad vastastikku koostöösse oskusteabe, varade ja tegevusega. See hõlmab ka juhtusid, kus üks pool ainult rahastab teise poole teadus- ja arendustegevust.
(9)
Tulemuste ühist kasutamist võib pidada ühise teadus- ja arendustegevuse loomulikuks osaks. See võib toimuda mitmel viisil, nagu näiteks toodete valmistamine, tehnilisele või majanduslikule progressile olulisel määral kaasaaitavate intellektuaalomandiõiguste kasutamine või uute toodete turustamine.
(10)
Üldjuhul võib eeldada, et tarbijad saavad teadus- ja arendustegevuse suurenenud mahust ja tulemuslikkusest kasu uute või täiustatud toodete või teenuste väljatöötamise või selliste toodete või teenuste kiirema kasutuselevõtmise näol või hindade langemise näol uute või täiustatud tehnoloogiate või protsesside tulemusena.
(11)
Et põhjendada erandi õigustatust, peaks ühine kasutamine olema seotud toodete, tehnoloogiate või protsessidega, mille puhul teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamine on otsustava tähtsusega. Kõik pooled peavad teadus- ja arenduskokkuleppes nõustuma, et neil kõigil on edasise teadus- ja arendustegevuse ning kasutuse eesmärgil täielik õigus kasutada ühise teadus- ja arendustegevuse lõpptulemusi, sealhulgas tekkivad intellektuaalomandi õigused ja oskusteave, kohe, kui lõpptulemused kättesaadavaks tehakse. Tulemuste kasutamist edasise teadus- ja arendustegevuse eesmärgil ei tohiks üldjuhul piirata. Kui pooled siiski piiravad kasutusõiguseid kooskõlas määrusega, eriti kui nad spetsialiseeruvad kasutamise raames, võivad nad tulemuste kasutuse eesmärki samamoodi piirata. Kui teadus- ja arendustegevuses osalevad akadeemilised asutused, uurimisinstituudid või ettevõtjad, kes pakuvad teadus- ja arendustegevust äriteenusena, ilma et nad tavaliselt tegeleksid aktiivselt tulemuste kasutamisega, võivad nad siiski kokku leppida kasutada teadus- ja arendustegevuse tulemusi üksnes edasise teadustöö eesmärkidel. Sõltuvalt suutlikkusest ja ärivajadustest võivad pooled panustada teadus- ja arenduskoostöösse eri määral. Selleks et kajastada ja tasandada erinevusi poolte panuse väärtuses või laadis, võidakse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvas teadus- ja arenduskokkuleppes ette näha, et üks pool maksab teisele poolele hüvitist tulemuste kasutamiseks edasise teadustöö või kasutamise eesmärgil. Hüvitis ei tohiks olla nii kõrge, et see kasutamist sisuliselt takistaks.
(12)
Kui teadus- ja arendustegevuse kokkuleppes ei ole tulemuste ühist kasutamist ette nähtud, tuleb teadus- ja arendustegevuse kokkuleppe pooltel samuti kokku leppida, et nad tagavad juurdepääsu kogu nende varem olemas olnud oskusteabele, kui see on teisele poolele tulemuste kasutamiseks hädavajalik. Võetav litsentsitasu ei tohiks olla nii kõrge, et see takistaks teisi pooli reaalselt oskusteabega tutvumast.
(13)
Käesoleva määruse alusel tehtavad erandid peaksid piirduma teadus- ja arenduskokkulepetega, mis ei anna ettevõtjatele võimalust kõnealuste toodete, teenuste või tehnoloogiate olulise osa suhtes konkurentsi kaotada. Grupierandist on vaja välja jätta kokkulepped konkurentide vahel, kelle ühine turuosa teadus- ja arendustegevuse tulemuste läbi täiustatavate või asendatavate toodete, teenuste või tehnoloogiate turul ületab kokkuleppe sõlmimise ajal teatava taseme. Kui ületatakse käesolevas määruses sätestatud turuosa künnis või kui ei täideta muid määruse tingimusi, ei saa siiski eeldada, et teadus- ja arenduskokkulepped kuuluvad kas lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse või ei vasta lepingu 101 lõike 3 tingimustele. Sellisel juhul tuleb teadus- ja arenduskokkulepet eraldi hinnata vastavalt lepingu artiklile 101.
(14)
Et tagada tõhusa konkurentsi püsimine tulemuste ühise kasutamise kestel, tuleks ette näha, et grupierand lakkab kehtimast, kui poolte ühine turuosa ühisest teadus- ja arendustegevusest saadavate toodete, teenuste või tehnoloogiate turul muutub liiga suureks. Erandit tuleks poolte turuosast olenemata jätkuvalt kohaldada teatava aja jooksul pärast ühise kasutamise algust, et oodata ära nende turuosa stabiliseerumine, eelkõige pärast täiesti uue toote kasutuselevõttu, ning garanteerida asjaomaste investeeringute minimaalne tasuvusperiood.
(15)
Käesoleva määrusega ei peaks tegema erandeid kokkulepetele, mis sisaldavad piiranguid, mis ei ole teadus- ja arenduskokkuleppe positiivse mõju saavutamiseks hädavajalikud. Olenemata poolte turuosast, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud erandist põhimõtteliselt välja jätta kokkulepped, mis sisaldavad teatavat liiki rangeid konkurentsipiiranguid, nagu näiteks poolte vabaduse piiramine teha teadus- ja arendustööd kokkuleppega mitteseonduvas valdkonnas, hindade fikseerimine kolmandate isikute jaoks, tootmis- või müügimahu piiramine või lepingujärgsete toodete passiivse müügi piiramine teistele pooltele reserveeritud territooriumidel või klientidele. Selles kontekstis ei kujuta kasutuspiirangud endast toodangu, müügi, territooriumi ega klientideringi piiramist.
(16)
Turuosa piirangud, erandite mittetegemine teatavate kokkulepete puhul ja käesolevas määruses sätestatud tingimused tagavad tavaliselt selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda poolte kõnealuste toodete olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada.
(17)
Konkurentsivastane turulepääsu piiramise mõju ei ole siiski välistatud, kui üks pool rahastab mitut, konkurentide teostatavat ja samu lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitlevat teadus- ja arendusprojekti, eriti siis, kui pool saab ainuõiguse kasutada tulemusi kolmandate isikute suhtes. Seepärast tuleks niisuguste tasustatavate teadus- ja arenduskokkulepete suhtes määrust kohaldada vaid siis, kui kõikide omavahel seotud lepingute poolte, st rahastava poole ning teadus- ja arendustegevusega hõlmatud poolte, turuosad kokku ei ületa 25 %.
(18)
Kokkulepped ettevõtjate vahel, kes ei ole teadus- ja arendustegevuse tulemuste põhjal täiustatavate või asendatavate toodete, tehnoloogiate või protsesside konkureerivad valmistajad, kõrvaldavad tõhusa konkurentsi teadus- ja arendustegevuses üksnes erandjuhtudel. Seetõttu on kohane võimaldada selliste kokkulepete puhul olenemata turuosast saada kasu käesoleva määrusega kehtestatud erandist ning lahendada kõik erandjuhud asjaomase erandi tühistamisega.
(19)
Komisjon võib tühistada käesoleva määruse kohased erandid nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (3) artikli 29 lõike 1 alusel, kui ta leiab, et mõnel konkreetsel juhul toovad kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erandit, siiski kaasa lepingu artikli 101 lõikega 3 kokkusobimatuid tagajärgi.
(20)
Kui teatav kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohast erandit, avaldab siiski teatava liikmesriigi territooriumil või osal sellest mõju, mis ei sobi kokku lepingu artikli 101 lõikega 3, võib selle liikmesriigi konkurentsiasutus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõikele 2 tühistada käesoleva määrusega ette nähtud erandi liikmesriigi territooriumil või osal sellest, kui on tegemist selgepiirilise geograafilise turuga.
(21)
Käesoleva määruse kohase erandi võib tühistada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 alusel, kui teadus- ja arenduskokkuleppe olemasolu kitsendab olulisel määral kolmandate isikute võimalust viia läbi asjaomases valdkonnas teadus- ja arendustegevust, sest mujal kättesaadavad teadustöövõimalused on piiratud; teadus- ja arenduskokkulepe kitsendab tarnete erilise struktuuri tõttu olulisel määral kolmandate isikute juurdepääsu lepingujärgsete toodete või lepingujärgsete tehnoloogiate turule; pooled jätavad ühise teadus- ja arendustegevuse tulemused ilma objektiivse põhjuseta kolmandate isikute suhtes kasutamata; lepingujärgsetel toodetel või lepingujärgsetel tehnoloogiatel puudub siseturul või selle olulises osas tõhus konkurents samalaadsete toodete, tehnoloogiate või protsessidega, mida tarbijad peavad omadustelt, hinnalt ja otstarbelt võrdväärseks; või kui teadus- ja arenduskokkuleppe olemasolu kõrvaldaks teadus- ja arendustegevuse alase tõhusa konkurentsi asjaomasel turul.
(22)
Et teadus- ja arenduskokkulepped on laadilt tihi pikaajalised, eriti kui koostöö laieneb ka tulemuste kasutamisele, tuleks käesoleva määruse kehtivusajaks kinnitada 12 aastat,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„teadus- ja arenduskokkulepe” - kokkulepe, mis on sõlmitud kahe või enama poole vahel ja käsitleb tingimusi, mille alusel kõnealused pooled tegelevad:
i)
lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva ühise teadus- ja arendustegevusega ning kõnealuse teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega;
ii)
nende vahel varem sõlmitud kokkuleppe alusel korraldatud ning lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega;
iii)
lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva ühise teadus- ja arendustegevusega, välja arvatud selle tulemuste ühine kasutamine;
iv)
lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva tasustatava teadus- ja arendustegevusega ning kõnealuse teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega;
v)
nende vahel varem sõlmitud kokkuleppe alusel korraldatud ning lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva tasustatava teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega või
vi)
lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva tasustatava teadus- ja arendustegevusega, välja arvatud selle tulemuste ühine kasutamine;
b)
„kokkulepe” - kokkulepe, ettevõtjate ühenduse otsus või kooskõlastatud tegevus;
c)
„teadus- ja arendustegevus” - toodete, tehnoloogiate või protsessidega seotud oskusteabe omandamine ning teoreetilise analüüsi tegemine, süstemaatiline teadustöö või katsetamine, sealhulgas katseline tootmine, toodete või protsesside tehniline katsetamine, selleks vajalike võimaluste loomine ja tulemuste suhtes intellektuaalomandiõiguste omandamine;
d)
„toode” - kaup või teenus, sealhulgas nii vahetoode või -teenus kui ka lõpptoode või -teenus;
e)
„lepingujärgne tehnoloogia” - tehnoloogia või protsess, mis tuleneb ühisest teadus- või arendustegevusest;
f)
„lepingujärgne toode” - toode, mis tuleneb ühisest teadus- või arendustegevusest või mis on valmistatud või tarnitud lepingujärgset tehnoloogiat kasutades;
g)
„tulemuste kasutamine” - lepingujärgsete toodete valmistamine või turustamine või lepingujärgsete tehnoloogiate kasutamine või sellise valmistamise või kasutamise jaoks vajalike intellektuaalomandiõiguste loovutamine või litsentsimine või oskusteabe edastamine;
h)
„intellektuaalomandi õigused” - hõlmavad tööstusomandi õigust, autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;
i)
„oskusteave” - patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud;
j)
„salajane” tähendab et oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav;
k)
„oluline” tähendab, et oskusteave on oluline ja hädavajalik lepingujärgsete toodete valmistamiseks või lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamiseks;
l)
„määratletud” tähendab, et oskusteavet tuleb kirjeldada piisavalt ulatuslikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele;
m)
„ühiselt” tähendab, et teadus- ja arendustegevus või tulemuste kasutamine toimub „ühiselt”, kui sellega seotud töö:
i)
teostajaks on ühisrühm, -organisatsioon või -ettevõte,
ii)
usaldatakse ühiselt kolmandale isikule või
iii)
jaotatakse poolte vahel vastavalt spetsialiseerumisele teadus- ja arendustegevuse või kasutamise raames.
n)
„spetsialiseerumine teadus- ja arendustegevuse raames” - iga pool tegeleb teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud teadus- ja arendustegevusega, ja nad jagavad teadus- ja arendustegevuse enda jaoks kõige otstarbekamal viisil, see ei hõlma tasustatavat teadus- ja arendustegevust;
o)
„spetsialiseerumine kasutamise raames” - pooled jaotavad omavahel üksikülesanded, nagu tootmine või turustamine, või seavad vastastikku piiranguid seoses tulemuste kasutamisega territooriumide, klientide või kasutusvaldkondade puhul, see hõlmab olukorda, kus vaid üks pool toodab ja turustab lepingujärgseid tooteid ainulitsentsi alusel, mille teised pooled on talle andnud;
p)
„tasustatav teadus- ja arendustegevus” - üks pool teostab teadus- ja arendustegevuse ja teine pool rahastab seda tegevust (edaspidi „rahastav pool”);
q)
„rahastav pool” - pool, kes rahastab tasustatavat teadus- ja arendustegevust ning ei teosta ise mingit teadus- ja arendustegevust.
r)
„konkureeriv ettevõtja” - tegelik või võimalik konkurent;
s)
„tegelik konkurent” - ettevõtja, kes tarnib toodet, tehnoloogiat või protsessi, mida lepingujärgne toode või protsess võib asjaomasel geograafilisel turul täiustada või asendada;
t)
„võimalik konkurent” - ettevõtja, kellel teadus- ja arenduskokkuleppe puudumise korral on teoreetilise võimaluse asemel realistlikud eeldused teha suhteliste hindade väikese, kuid püsiva tõusu korral kolme aasta jooksul vajalikud lisainvesteeringud või muud vajalikud ümberlülitumiskulutused, et asuda tarnima toodet, tehnoloogiat või protsessi, mida lepingujärgne toode või tehnoloogia võib asjaomasel geograafilisel turul täiustada, asendada või välja vahetada;
u)
„asjaomane tooteturg” - nende toodete asjaomane turg, mida lepingujärgne toode võib täiustada asendada või välja vahetada;
v)
„asjaomane tehnoloogiaturg” - nende tehnoloogiate või protsesside asjaomane turg, mida lepingujärgne toode võib täiustada asendada või välja vahetada.
2. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad mõisted „ettevõtja”, „tarnija” ja „ostja” vastavaid nendega seotud ettevõtjaid.
„Seotud ettevõtjad” -
a)
ettevõtjad, kelle puhul ühel teadus- ja arenduskokkuleppe poolel on otseselt või kaudselt:
i)
kasutada rohkem kui pooled häältest,
ii)
õigus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või
iii)
õigus juhtida ettevõtte tegevust;
b)
ettevõtjad, kellel on ühe teadus- ja arenduskokkuleppe poole suhtes otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused;
c)
ettevõtjad, kelle suhtes mõnel punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused;
d)
ettevõtjad, kelle suhtes teadus- ja arenduskokkuleppe poolel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või ühel või mitmel kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused;
e)
ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused kuuluvad ühiselt:
i)
teadus- ja arenduskokkuleppe pooltele või nende vastavatele punktides a-d loetletud seotud ettevõtjatele või
ii)
ühele või mitmele teadus- ja arenduskokkuleppe poolele või ühele või mitmele punktides a-d loetletud seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule.
Artikkel 2
Erand
1. Lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt ja kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti, deklareeritakse, et lepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata teadus- ja arenduskokkulepete suhtes.
Käesolevat erandit kohaldatakse sedavõrd, kuivõrd sellised kokkulepped sisaldavad lepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvaid konkurentsipiiranguid.
2. Lõikes 1 sätestatud erand kehtib ka nende teadus- ja arenduskokkulepete suhtes, mis sisaldavad sätteid, mis on seotud intellektuaalomandi õiguste litsentsimisega või selliste õiguste loovutamisega ühele või enamale poolele või poolte loodavale üksusele, mis hakkab tegelema ühise teadus- ja arendustegevusega, tasustatava teadus- ja arendustegevusega või ühise kasutamisega, tingimusel et kõnealused sätted ei kujuta endast selliste kokkulepete peamist eset, ent mis on otseselt seotud nende rakendamisega ja selleks vajalikud.
Artikkel 3
Erandi kohaldamise tingimused
1. Artiklis 2 sätestatud erandit kohaldatakse üksnes lõigetes 2 ja 5 sätestatud tingimuste täitmise korral.
2. Teadus- ja arenduskokkuleppes tuleb sätestada, et igal poolel on edasise teadus- ja arendustegevuse ning kasutamise eesmärgil täielik juurdepääs ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse lõpptulemustele, sealhulgas tekkivad intellektuaalomandi õigused ja oskusteave, kohe, kui lõpptulemused kättesaadavaks tehakse. Kui pooled siiski piiravad määrusega kooskõlas kasutamisõiguseid, eriti kui nad spetsialiseeruvad millelegi kasutamise raames, võivad nad tulemuste kasutamise eesmärki samamoodi piirata. Teadus- ja teadustegevuses osalevad akadeemilised asutused, teadusinstituudid või ettevõtjad, kes pakuvad teadus- ja arendustegevust äriteenusena, ilma et nad tavaliselt tegeleksid aktiivselt tulemuste kasutamisega, võivad siiski kokkuleppeliselt piirduda tulemuste kasutamisel üksnes edasise teadustegevusega. Teadus- ja arenduskokkuleppega võib ette näha, et pooled maksavad teineteisele hüvitist tulemuste kasutamiseks edasise teadustöö või kasutamise eesmärgil. Hüvitis ei tohi olla nii kõrge, et see kasutamist sisuliselt takistaks.
3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, peab juhul, kui teadus- ja arenduskokkulepe näeb ette üksnes ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse, kokkuleppes sätestama, et kõigile pooltele tagatakse juurdepääs teiste poolte varem olemas olnud oskusteabele, kui see on tulemuste kasutamiseks hädavajalik. Teadus- ja arenduskokkuleppega võib ette näha, et pooled maksavad teineteisele hüvitist kogu nende varem olemas olnud oskusteabe kasutamise eest. Hüvitis ei tohi olla nii kõrge, et see kasutamist sisuliselt takistaks.
4. Mis tahes ühine kasutamine tohib olla seotud vaid selliste tulemustega, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigustega või mille puhul on tegemist oskusteabega, mis on lepingujärgsete toodete valmistamisel või lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamisel hädavajalik.
5. Pooltelt, kellele on kasutamise raames spetsialiseerimise käigus tehtud ülesandeks lepingujärgsete toodete valmistamine, nõutakse kõigi poolte asjaomaste lepingujärgsete toodete tarnenõudluse täitmist, välja arvatud juhul, kui teadus- ja arenduskokkulepe näeb ette ka ühise turustamise artikli 1 lõike 1 punkti m alapunktide i või ii tähenduses, või kui pooled on kokku leppinud, et turustamisega tegeleb üksnes lepingujärgseid tooteid valmistav pool.
Artikkel 4
Turuosa künnis ja erandi kehtivusaeg
1. Kui pooled ei ole omavahel konkureerivad ettevõtjad, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit teadus- ja arendustegevuse kestuse jooksul. Kui tulemusi kasutatakse ühiselt, jätkatakse erandi kohaldamist veel seitsme aasta jooksul pärast lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate esmakordset turustamist siseturul.
2. Kui kaks või enam osalevat poolt omavahel konkureerivad, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul üksnes juhul, kui teadus- ja arenduskokkuleppe sõlmimise ajal
a)
artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii osutatud teadus- ja arenduskokkulepete puhul ei ületa teadus- ja arenduskokkuleppe poolte ühine turuosa 25 % asjaomase toote ja tehnoloogia turust, või
b)
artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktides iv, v või vi osutatud teadus- ja arenduskokkuleppe poolte ja kõikide nende poolte, kellega rahastav pool on sõlminud samade lepingujärgse toodete või tehnoloogiate kohta teadus- ja arenduskokkuleppe, turuosa 25 % asjaomase toote ja tehnoloogia turust.
3. Pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist jätkatakse erandi kohaldamist niikaua, kui osalevate ettevõtjate ühine turuosa ei ületa 25 % vastavast lepingujärgsete toodete ja tehnoloogiate turust.
Artikkel 5
Raskekujulised piirangud
Artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata teadus- ja arenduskokkulepete suhtes, mille eesmärk on otseselt või kaudselt, üksikult või poolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:
a)
piirata poolte vabadust teha iseseisvalt või koos kolmandate isikutega teadus- ja arendustööd teadus- ja arenduskokkuleppega mitteseonduvas valdkonnas või pärast ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse lõpuleviimist kokkuleppejärgses või sellega seonduvas valdkonnas;
b)
piirata tootmis- või müügimahtu, välja arvatud:
i)
tootmissihtide seadmisel, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühistootmist;
ii)
müügiplaanide koostamisel, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühist turustamist või lepingujärgsete tehnoloogiate ühist litsentsimist artikli 1 lõike 1 punkti m alapunktide i või ii tähenduses;
iii)
tegevuse puhul, mis kujutab endast spetsialiseerumist kasutamise raames ja
iv)
poolte vabaduse piiramisel toota, müüa, anda üle või litsentsida lepingujärgsete toodete või tehnoloogiatega konkureerivaid tooteid, tehnoloogiaid või protsesse ajavahemiku jooksul, mil pooled on kokku leppinud tulemuste ühises kasutamises;
c)
fikseerida hindasid lepingujärgse toote müümisel või lepingujärgsete tehnoloogiate litsentsimisel kolmandatele isikutele, välja arvatud hindade fikseerimine vahetute klientide jaoks või litsentsitasude fikseerimine vahetute litsentsisaajate jaoks, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühist turustamist või lepingujärgsete tehnoloogiate ühist litsentsimist artikli 1 lõike 1 punkti m alapunktide i või ii tähenduses;
d)
seada piiranguid territooriumide või klientideringi suhtes, kellele pooled võivad lepingujärgseid tooteid passiivselt müüa või lepingujärgseid tehnoloogiaid litsentsida, välja arvatud nõue anda tulemuste ainulitsents teisele poolele;
e)
mitte tegeleda lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate aktiivse müügiga või piirata seda territooriumide või klientide puhul, kes kasutamise raames toimuva spetsialiseerumise käigus ei ole reserveeritud vaid ühele poolele;
f)
keelduda rahuldamast selliste tarbijate nõudlust poolte vastavatel territooriumidel või selliste tarbijate nõudlust, kes on jaotatud poolte vahel kasutamise raames toimuva spetsialiseerumise käigus, kes turustaksid lepingujärgseid tooteid muudel siseturu piiresse jäävatel territooriumidel või
g)
raskendada kasutajatel ja edasimüüjatel lepingujärgsete toodete hankimist muudelt edasimüüjatelt siseturu piires.
Artikkel 6
Välja jäetud piirangud
Artiklis 2 sätestatud erand ei kehti järgmiste teadus- ja arenduskokkulepetes sisalduvate kohustuste suhtes:
a)
keeld vaidlustada pärast teadus- ja arendustegevuse lõpuleviimist pooltele siseturul kuuluvate teadus- ja arendustegevusega seotud intellektuaalomandiõiguste kehtivus või pärast teadus- ja arenduskokkuleppe kehtivusaja lõppu vaidlustada pooltele siseturul kuuluvate ning teadus- ja arendustegevuse tulemusi kaitsvate intellektuaalomandiõiguste kehtivus, ilma et seejuures piirataks võimalust näha ette teadus- ja arenduskokkuleppe lõpetamine juhul, kui üks pooltest selliste intellektuaalomandiõiguste kehtivuse vaidlustab;
b)
nõue mitte anda kolmandatele isikutele litsentse lepingujärgsete toodete valmistamiseks või lepingujärgsete tehnoloogiate kasutamiseks, kui vähemalt ühel poolel ei ole lubatud kasutada ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse tulemusi kolmandate isikute suhtes või kui sellist kasutamist siseturul ei toimu.
Artikkel 7
Turuosa künnise kohaldamine
Artiklis 4 sätestatud turuosa künnise kohaldamisel järgitakse järgmisi eeskirju:
a)
turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul; kui andmed müügiväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomaste poolte turuosa kindlaksmääramiseks kasutada hinnanguid, mis põhinevad muudel usaldusväärsetel turgu käsitlevatel andmetel, sealhulgas turu müügimahul;
b)
turuosa arvutatakse eelmist kalendriaastat käsitlevate andmete põhjal;
c)
artikli 1 lõike 2 punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud õigused või volitused;
d)
kui artikli 4 lõikes 3 osutatud turuosa esialgu ei ületa 25 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud piirist kõrgemale, ületamata 30 % piiri, kehtib artiklis 2 sätestatud erand kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast seda aastat, mil turuosa 25 % künnis esimest korda ületati;
e)
kui artikli 4 lõikes 3 osutatud turuosa esialgu ei ületa 25 %, kuid tõuseb hiljem üle 30 %, kehtib artiklis 2 sätestatud erand ühe kalendriaasta jooksul pärast seda aastat, mil turuosa 30 % künnis esimest korda ületati;
f)
punktides d ja e sätestatud erandeid ei või kombineerida selliselt, et nende kohaldamise aeg ületaks kaht kalendriaastat.
Artikkel 8
Üleminekuperiood
Lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 nende kokkulepete suhtes, mis on 31. detsembril 2010 juba jõus ja mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud erandi tingimustele, kuid vastavad määruses (EÜ) nr 2659/2000 sätestatud erandi tingimustele.
Artikkel 9
Kehtivusaeg
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. aastal.
See kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022. aastal.
Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. detsember 2010