NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 138/2011,
16. veebruar 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
20. mail 2010. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”).
(2)
Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 6. aprillil 2010 Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta. Seda loeti piisavaks õigustuseks menetluse algatamisele.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Hiina RV tootjatele, Hiina RV esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas ka Ameerika Ühendriikide (USA), Kanada, Horvaatia, Türgi ja Tai tootjaid, sest neid riike peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(4)
Pidades silmas Hiina RV eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, kavandati algatamisteates dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel kasutada kooskõlas algmääruse artikliga 17 väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina RV eksportivatel tootjatel ning liidu importijatel ja tootjatel endast komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega.
(5)
Hiina RV eksportivatelt tootjatelt saadi valimi koostamiseks kuusteist vastust, seega oli kaetud 86 % uurimisperioodi ajal toimunud impordist, nagu on selgitatud allpool. Koostöö tase hinnati kõrgeks.
(6)
Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 koostas komisjon eksportivate tootjate valimi liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Moodustatud valimisse kuulus kaks individuaalselt tegutsevat eksportivat tootjat ja üks eksportivate tootjate rühm, mis koosnes neljast seotud äriühingust. Valimisse kuuluvatelt äriühingutelt pärit import moodustas 42 % uurimisperioodi impordist, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 13. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus asjaomaste isikutega ja Hiina RV ametiasutustega, kes vastuväiteid ei esitanud.
(7)
Liidu tootmisharust esitas nõutud teabe kaksteist tootjat ja nad olid nõus enda kaasamisega valimisse. Seega moodustas komisjon valimi, mis koosnes neljast suurimast liidu tootjast, kelle müük ja tootmine moodustab liidu tootmisharu kogumüügist 70 %, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 59.
(8)
Ainult neli sõltumatut importijat esitas nõutud teabe algatamisteates ettenähtud tähtajaks. Seepärast otsustati, et sõltumatute importijate osas ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.
(9)
Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik valimisse kuuluvad Hiina RV eksportivad tootjad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Lisaks taotles üks eksportiv tootja, kelle äriühing koosnes mitmest seotud äriühingust, kes ei kuulunud valimisse, individuaalset kontrollimist kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse mittekuuluvatele eksportivatele tootjatele, kes taotlesid individuaalset kontrollimist, neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale, neljale koostööd tegevale sõltumatule importijale ja kõigile teadaolevatele kasutajatele liidus. Küsimustikud saadeti ka USA tootjatele, keda kavandati kasutada võrdlusriigina, nagu oli märgitud algatamisteates, ning teiste võimalike võrdlusriikide tootjatele. Küsimustike vastused saadi valimisse kuuluvatelt Hiina RV eksportivatelt tootjatelt, ühelt koostööd tegevalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist, ühelt USA tootjalt ja ühelt Kanada tootjalt (keda kavandati kasutada võrdlusriigina, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 43), kõigilt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja neljalt sõltumatult importijalt. Ükski kasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku või individuaalse kohtlemise analüüsi, dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:
a)
Hiina RV eksportivad tootjad:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, mis koosnes järgmistest äriühingutest:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd;
b)
liidu tootjad
-
Saint Gobain Vertex s.r.o (Tšehhi Vabariik),
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto (Ungari),
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH (Saksamaa),
-
Valmieras Stikla Skiedra AS (Läti);
c)
sõltumatud importijad:
-
Masterplast (Ungari).
(12)
Kuna oli vaja kindlaks määrata normaalväärtus nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi Kanada andmete põhjal, kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:
d)
võrdlusriigi tootja:
-
Saint Gobain Technical Fabrics (Midland, Kanada).
3. Uurimisperiood
(13)
Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(14)
Vaatlusalune toode on Hiina RVst pärit hõreda koega klaaskiust kangas, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla.
(15)
Hõreda koega klaaskiust kangast valmistatakse klaaskiust lõngast ning selline kangas võib olla erineva koeruudu suurusega ning ruutmeeter kangast võib olla erineva kaaluga. Tavaliselt kasutatakse seda kangast ehitussektoris sarrusmaterjalina (väline soojusisolatsioon, marmori/põrandasarrus, seina defektide parandamine).
(16)
Pärast menetluse algatamist palus üks klaaskiust plaate tegev Hiina RV eksportiv tootja selgitada, kas kõnealune toote tüüp kuulub toote määratluse alla. Konsulteeriti liidu tootmisharuga ning leiti, et selliseid plaate võib liigitada tootmisahela järgmise etapi toodetena ning seega ei peaks neid tingimata vaatlusaluse toote määratluse alla liigitama. Kuna menetluse praeguses etapis puudus komisjonil teave, mille põhjal teha lõplik järeldus kõnealuse toote põhiomaduste suhtes, siis otsustati esialgu käsitada klaaskiust plaate vaatlusaluse toote osana ning oodata, kuni huvitatud isikutelt laekub uurimise edasises käigus täiendavat teavet ning uusi põhjendusi.
2. Samasugune toode
(17)
Uurimisel leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RVs ja esialgu võrdlusriigiks määratud Kanada omamaisel turul toodetavatel ja müüdavatel hõreda koega klaaskiust toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdavatel hõreda koega klaaskiust toodetel on põhiliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Üldine metoodika
(18)
Allpool kirjeldatud üldist metoodikat on kohaldatud kõikide Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes, eesmärgiga kindlaks määrata, kas nad kasutasid dumpinguhindu või mitte.
2. Turumajanduslik kohtlemine
(19)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
1)
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
5)
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(20)
Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad tootjad turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul.
(21)
Eespool nimetatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormides esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet järgmiste äriühingute valdustes:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, mis koosnes järgmistest äriühingutest:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Londex Industrial Co., Ltd.
-
Neljas äriühing, kes kuulub valimisse kaasatud seotud äriühingute rühma, asub Briti Neitsisaartel ja seega ei kuulunud ta turumajandusliku kohtlemise hindamise alla.
(22)
Esialgsel uurimisel selgus, et kaks Hiina RV eksportivat tootjat täitsid kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks, aga kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat (kes moodustasid seotud äriühingute rühma) ei vastanud 2. kriteeriumile, milles käsitletakse rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. Täpsemalt leiti, et teatavad kulud, tulud ja finantsaruanded ei peegeldanud korrektselt tegelikku rühma kuuluvate äriühingute finantsolukorda. Pealegi ei olnud nende aruannete puudulikkust märgitud audiitori aruandes.
(23)
Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Teavitatutele anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(24)
Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavaks tegemist saadi kommentaarid üksnes valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt / rühmalt, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud. Need kommentaarid ei olnud aga seda laadi, et tehtud järeldusi oleks tulnud muuta, kuna neis ei eitatud puudusi, vaid esitati üldisi selgitusi asjaolu kohta, et kogu äriühingute rühma juhtis ainult üks eraisik ja et rühma kuuluvad äriühingud olid oma äritegevuse ühendamisel üleminekuetapis.
(25)
Just enne dumpingu kindlakstegemise kontrollkäike sai komisjon mõned vastuväited (üks neist dokumentaalselt põhjendatud) nende kahe Hiina RV eksportiva tootja kohta, kelle suhtes oli algselt kavandatud kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealuseid vastuväiteid kontrolliti kontrollkäikude raames.
(26)
Esimese eksportiva tootja kohta saadud vastuväites väideti konkreetselt seda, et kõnealune tootja esitas oma turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis ning turumajandusliku kohtlemise üle otsustamise kontrollkäigu ajal võltsitud andmeid põhikirja kohta. Komisjonile esitati väidetava originaalpõhikirja koopiad ja äriühingu aktsionäride vastav ühisettevõtte leping (Joint Venture Contract). Dumpingu kindlakstegemise kontrollkäigu ajal esitas eksportiv tootja põhikirja sertifitseeritud koopia, mille oli registreerinud kohalik ametiasutus ja mis oli sama dateerimata dokument, mis esitati turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis ning turumajandusliku kohtlemise üle otsustamiseks tehtud kohapealse kontrollkäigu ajal.
(27)
Kui seda dokumenti võrreldi komisjonile saabunud dokumendiga (vt põhjendus 25 ja 26), ilmnesid erinevused kuupäevades, asjaomastes isikutes ja teatavates sätetes, milles käsitleti tööjõu palkamise piiranguid. Samuti leiti äriühingu poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud ning komisjoni saabunud ühisettevõtte lepingute võrdlemisel erinevusi müügipiirangute puhul.
(28)
Kõnealusele eksportivale tootjale saadeti kiri, milles teda informeeriti, et ilmsiks tulnud teave võib anda põhjust algmääruse artikli 18 kohaldamiseks, ning paluti kommentaare. Eksportiva tootja vastuses ei esitatud erinevuste kohta piisavalt selgitusi, mille alusel oleks võinud lükata kõrvale kahtlused algsete dokumentide ja eksportiva tootja poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud teabe autentsuse osas.
(29)
Teise eksportiva tootja kohta saadud vastuväites osutati sellele, et auditeeritud finantsaruanded olid võltsitud. Seda väidet kontrolliti kohapeal ning tehti kindlaks erinevused eelarve ülejäägi ülekandmisel 2006. aastast (auditeerimata aruanne) 2007. aasta finantsaruandesse (mis oli esimene auditeeritud aruanne). Lisaks ei olnud äriühingu raamatupidamisaruandluses märkeid auditeerimise eest tasumise kohta aastatel 2007 ja 2008.
(30)
Ka sellele eksportivale tootjale saadeti kiri, milles teda informeeriti kohapeal kindlaks tehtud erinevustest, ning paluti kommentaare. Äriühingut teavitati ka sellest, et see uus teave võib anda põhjust algmääruse artikli 18 kohaldamiseks. Eksportiva tootja vastuses ei esitatud mingisugust täiendavat teavet, mille põhjal oleks võinud kõrvale lükata kahtlused tema finantsaruandes esitatud arvude täpsuse ja täielikkuse osas. Vastupidi, oma vastuses tunnistas eksportiv tootja, et 2006. aasta kohta oli kaks erinevat raamatupidamisarvestust, milles olid erinevad arvud, ja et 2007. ja 2008. aasta aruannetes oli vigu, mida audiitor ei olnud märkinud.
(31)
Eespool kirjeldatud uue teabe põhjal otsustati, et esimene eksportiv tootja esitas uurimise käigus eksitavat teavet. Selle põhjal otsustati kohaldada algmääruse artiklit 18 ja võtta tagasi esialgne ettepanek turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta.
(32)
Teise eksportiva tootja puhul otsustati keelduda turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest põhjendusega, et ta ei täida turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks tehtava hindamise 2. kriteeriumi.
3. Individuaalne kohtlemine
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogus või juhtivatel positsioonidel on riigiametnikud vähemuses, vastasel juhul tuleb tõendada, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(34)
Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui nende suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist. Eespool kirjeldatud järelduste põhjal kohaldati esimese eksportiva tootja suhtes algmääruse artiklit 18, seega keelduti ka individuaalse kohtlemise kohaldamisest. Teise eksportiva tootja puhul leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning seega võimaldati talle individuaalset kohtlemist.
(35)
Kolmanda, turumajandusliku kohtlemise tingimusi mitte täitva eksportiva tootja (äriühingute rühm) puhul otsustati talle võimaldada individuaalset kohtlemist, sest leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.
(36)
Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad kaks valimisse kuuluvat Hiina RV eksportivat tootjat:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, mis koosnes järgmistest äriühingutest:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Londex Industrial Co., Ltd.
4. Individuaalne uurimine
(37)
Seotud äriühingute rühm, keda valimisse ei kaasatud ja kes taotles individuaalset uurimist, taotles ka turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus otsustatakse, et see rühm ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. See äriühingute rühm tagastas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi selleks ettenähtud tähtajaks.
(38)
Individuaalset uurimist taotlenud äriühingu poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud teavet ei kontrollitud. Seda tehakse hiljem.
5. Normaalväärtus
a) Võrdlusriigi valik
(39)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(40)
Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Ameerika Ühendriike (edaspidi „USA”) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.
(41)
Neli koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et USA ei oleks sobiv võrdlusriik, kuna see klaaskiust lõng, mida nad kasutavad ja mis on vaatlusaluse toote tootmisel peamine tooraine, on teist tüüpi klaasist kui see, mida Hiina RV eksportivad tootjad kasutavad, st USAs kasutatav tooraine on kallim. Nad tegid ka ettepaneku, et USA asemel võiks kasutada Türgit või Taid, sest vaatlusaluse toote tootjad neis kahes riigis kasutavad sama tüüpi klaaskiust lõnga kui Hiina RV eksportivad tootjad.
(42)
Komisjon uuris ka, kas mõni teine riik võiks sobida võrdlusriigiks, ja saatis küsimustikud vaatlusaluse toote tootjatele Kanadas, Horvaatias, Türgis ja Tais. Küsimustikule vastasid ainult üks vaatlusaluse toote tootja USAs ja ainus tootja Kanadas.
(43)
Kontrolliti nii Kanada kui ka USA turge, et otsustada, kas neid sobib kasutada võrdlusriigina. Kuigi Kanadas toodab vaatlusalust toodet vaid üks tootja, leiti, et tegemist on avatud turuga, kus ei kohaldata impordi tollimakse ja et turu konkurentsi tagab vaatlusaluse toote suures koguses importimine paljudest kolmandatest riikidest. Lisaks leiti, et Kanada tootja valmistab vaatlusaluse toote kõiki tootetüüpe, mitte nagu USA tootja, kes valmistab ainult ühte tüüpi samasugust toodet, seega võimaldaks Kanada tootja andmete kasutamine arvutada normaalväärtust vaatlusaluse toote iga tüübi puhul. Uurimine näitas, et Kanadat võiks esialgu pidada sobivaks võrdlusriigiks, et määrata kindlaks normaalväärtus.
(44)
Koostööd teinud Kanada tootja saadetud vastuses esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus.
(45)
Seega tehakse esialgne järeldus, et Kanada on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(46)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.
(47)
Kanada tootja samasuguse toote omamaine müük leiti koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate poolt liitu eksporditava vaatlusaluse toote mahuga võrreldes olevat representatiivne.
(48)
Leiti, et uurimisperioodil toimus Kanada tootja valmistatud samasuguse toote iga tootetüübi müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele tavapärase kaubandustegevuse tingimustes. Kuid kuna Kanadas toodetud ja müüdud samasuguse toote ja Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote kvaliteet on erinev, leiti, et on õigem kehtestada arvestuslik normaalväärtus, et saaks arvesse võtta kvaliteedi erinevust ning tagada, et võrdlus oleks õiglane (vt põhjendus 52).
(49)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad kindlaks Kanada tootja andmete põhjal.
c) Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(50)
Kuna kahe valimisse kuuluva ja koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
d) Võrdlus
(51)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil.
(52)
Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Normaalväärtust kohandati tootmiseks vajamineva materjali (kemikaalid, kate ja tooraine (lõnga klaaskiu tüüp) kvaliteedi erinevuse suhtes. Vastavalt vajadusele võeti kohandamisel arvesse kaudseid makse, mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamiskulusid, laenumakseid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
6. Dumpingumarginaalid
a) Valimisse kuuluvad ja koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(53)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati kahe valimisse kuuluva ja koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu on eespool kirjeldatud.
(54)
Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Kõik teised eksportivad tootjad
(55)
Valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks nende kahe valimisse kuuluva eksportiva tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, keskmise marginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6.
(56)
Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste koostööst hoiduvate Hiina RV eksportivate tootjate (aga ka selle valimisse kuuluva eksportiva tootja suhtes, kelle suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18), määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate väidetavat liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga.
(57)
Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (uurimisperioodil oli koostööd teinud äriühingute osakaal Hiina RVst pärit impordi puhul ligikaudu 86 %), määrati üleriigiline dumpingumarginaal kindlaks kahe individuaalse kohtlemise osaliseks saanud eksportiva tootja puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.
(58)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised üleriigiliselt kohaldatavad dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine (vt I lisa)
57,7 %
Ülejäänud koostööst hoiduvad eksportivad tootjad ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. KAHJU
1. ELi toodang
(59)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 19 liidu tootjat. Nende tootjate toodang moodustab liidu tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Pidades silmas, et teavet koguti või saadi kõigilt 19 tootjalt, kes kaebust toetasid, viidatakse edaspidi neile kui liidu tootmisharule.
(60)
Nagu märgitud eespool põhjenduses 7, esitasid 12 liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Valim moodustati neljast tootjast, kelle toodang moodustab hinnanguliselt umbes 70 % liidu kogutoodangust.
2. ELi tarbimine
(61)
Liidu tarbimise arvutamisel võeti aluseks kaebuses esitatud näitajad ja täiendavalt kasutati kontrollitud näitajaid, mis saadi uurimise käigus koostööd tegevatelt tootjatelt ja importijatelt. Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti seega aluseks liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus ning Hiina RVst ja kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht.
(62)
Selle põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
ELi tarbimine (ruutmeetrites)
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeks 2006 = 100
100
120
126
109
112
Allikas: koostööd tegevate äriühingute kaebuses esitatud andmed ja Eurostati näitajad.
(63)
Vaatlusalusel perioodil suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine liidus 12 %. Tarbimine suurenes 2006. ja 2008. aasta vahel 26 % ning 2008 ja 2009. aasta vahel 17 %. Uurimisperioodil suurenes tarbimine veel veidi. Ajutist langust 2009. aastal võib selgitada ehitusturu kokkutõmbumisega.
3. Import asjaomasest riigist
a) Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
(64)
Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 48 %. Tarbimise suundumuste ja ehitussektori kokkutõmbumise tagajärjel vähenes import veidi 2009. aastal. Sellegipoolest on kõnealuse impordi pikaajaline tõusutendents ilmne ning impordimahu suurenemine oli märgatavalt järsem kui liidu tarbimise suurenemine.
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit import (ruutmeetrites)
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeks 2006 = 100
100
141
154
143
148
Allikas: EUROSTAT ja kaebus.
(65)
Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordimahu suurenemisega kaasnes keskmise impordihinna langus, hinnad langesid 2006. aastast kuni uurimisperioodini 12 %.
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi hinnad (eurodes)
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeks 2006 = 100
100
99
101
89
88
Allikas: Eurostat ja kaebus.
(66)
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 32 %, mis kõnealusel juhul tähendab peaaegu 13 protsendipunkti suurust kasvu. Uurimisperioodil moodustas asjaomasest riigist pärit impordi turuosa 51 %.
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi turuosa
38,6%
45,1%
47,2%
50,4%
51,0%
Indeks 2006 = 100
100
117
123
131
132
Allikas: arvutus.
b) Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele
(67)
Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihindu valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangu hindadega uurimisperioodil, võttes aluseks võrreldavad toote keskmised hinnad. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangu hindu korrigeeriti vastavalt tehasest hankimise netotasandile ja võrreldi impordi CIF-hindadega. Nii saadud hindu korrigeeriti impordi tollimaksu ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. Lisaks korrigeeriti Hiina RVst pärit impordi hindu täiendavalt kvaliteedi seisukohast, sest Hiina RVst imporditud vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote kvaliteet oli erinev. See korrigeerimine näitab erinevusi selliste omaduste puhul nagu valmistamise suund ja ristsuund, tõmbetugevus ja venivus, kusjuures need omadused ei olnud täielikult hõlmatud toote kontrollnumbris.
(68)
Kvaliteedi osas tehtud korrigeerimisi arvesse võttes oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal protsendina liidu tootmisharu hindadest uurimisperioodil vahemikus 29,5 % kuni 30,2 %.
4. Liidu tootmisharu olukord
a) Sissejuhatavad märkused
(69)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
(70)
Tuleb juhtida tähelepanu eespool põhjenduses 7 märgitule, et komisjon moodustas valimi neljast suurimast liidu tootjast võttes aluseks nende müügi- ja tootmise mahud.
(71)
Makromajandust käsitlevad andmed (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa) kajastavad kogu liidu tootmisharu olukorda (tabelites viidatakse makroandmetele kui allikale). Muude näitajate aluseks on valimisse kuuluvate tootjate esitatud kontrollitud andmed. Neile näitajatele viidatakse kui mikroandmetele.
(72)
Uurimise käigus selgus, et osa liidu tootmisharu müügist toimus seotud äriühingute vahendusel. Need äriühingud väitsid, et neid tehinguid tuleks vaadelda sõltumatute müügitehingutena. Nad ütlesid, et äriühingud ei olnud otseselt seotud ja et müük toimus turuhinnaga. Siiski otsustati esialgu need tehingud kahju marginaali ja kahju näitajate arvutamisel kõrvale jätta, komisjonil on kavas kõnealuseid müügitehinguid täiendavalt analüüsida. Erand tehti kahe valimisse kuuluva äriühingu seotud müügitehingute suhtes, mille puhul oli edasimüügi mehhanismi selgitatud ja seda sai kontrollida.
b) Kahju näitajad
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Toodang (ruutmeetrites)
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeks 2006 = 100
100
112
120
98
96
Tootmisvõimsus (ruutmeetrites)
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeks 2006 = 100
100
103
117
106
111
Tootmisvõimsuse rakendamine
77%
84%
79%
71%
67%
Allikas: makroandmed.
(73)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 4 %. Üldiselt oli toodangu väljalaske trend sarnane tarbimise trendiga, st ajavahemiku 2006-2008 tõusule järgnes 2009. aastal järsk langus ning uurimisperioodil uuesti väike langus. Seega erinevalt tarbimisest ei taastunud liidu tootmisharu toodang uurimisperioodil, vaid langus pigem jätkus.
(74)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamisaste vähenes vaatlusalusel perioodil 10 protsendipunkti, 2006. aasta 77 protsendilt uurimisperioodi 67 protsendini. Siiski tuleks märkida, et see võis osaliselt tuleneda asjaolust, et liidu tootjate tehtud investeeringute tulemusena tootmisvõimsus ise veidi suurenes.
Varud
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Lõppvarud (ruutmeetrites)
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeks 2006 = 100
100
263
330
322
285
Allikas: makroandmed.
(75)
Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu varud peaaegu kolmekordistusid. See langeb kokku müügi-ja tootmismahtude vähenemisega. Tootmismahu suhtes väljendatuna suurenes varude hulk vähem kui 4 protsendilt 2006. aastal kuni 11 protsendini uurimisperioodil.
Müügimaht ja turuosa
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müügimaht (ruutmeetrites)
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeks 2006 = 100
100
108
110
88
89
Liidu tootmisharu müügi turuosa
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeks 2006 = 100
100
89
87
81
80
Allikas: makroandmed.
(76)
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %, mille tagajärjel vähenes turuosa 12 protsendipunkti võrra 58 protsendilt 46 protsendile liidu kogutarbimisest.
(77)
Müügihinnad
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müügihinnad (eurodes)
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeks 2006 = 100
100
106
105
99
97
Allikas: mikroandmed.
(78)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele ELis langes vaatlusalusel perioodil 3 %. Et konkureerida dumpinguhinnaga impordiga, ei vähendanud liidu tootmisharu oluliselt müügihinda. See aga tõi kaasa turuosa olulise vähenemise vaatlusalusel perioodil.
Tulusus
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Keskmine tulu enne maksude mahaarvamist
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeks 2006 = 100
100
309
234
166
212
Allikas: mikroandmed.
Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Investeeringud (eurodes)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Tulu netovaralt
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Rahavoog (eurodes)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Allikas: mikroandmed.
(79)
Nagu eespool põhjenduses 68 kirjeldatud, survestas Hiina RVst pärit import kogu vaatlusalusel perioodil liidu turul kehtivaid hindu. Sellest hoolimata suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahelisel perioodil säilitada hea finantsolukorra, kus tulusus suurenes 6 protsendilt 18 protsendile. Seejärel hakkas tulusus vähenema ja seiskus uurimisperioodil 12 % juures. Muud finantsnäitajad, näiteks varade tasuvus ja rahavoog, jäid samuti positiivseks. Teisisõnu, liidu tootmisharu ei läinud kaasa Hiina RVst pärit impordi agressiivse hinnakonkurentsiga. Selle asemel otsustasid nad tegeleda ümberstruktureerimisega, investeerides uutesse tootmistehnoloogiatesse, eesmärgiga parandada oma toodete kvaliteeti ja vähendada pikas perspektiivis tootmiskulusid. See toimus aga selle arvelt, et müügimaht vähenes ja turuosa kaotati konkurentidele Hiina RVs. Tuleks märkida, et eelnevas tulususe arvutamises ei võetud arvesse erakordseid kulusid ümberstruktureerimise eesmärgil, mida mõned valimisse kuuluvad tootjad oma aruannetes märkisid. Kui neid kulusid oleks arvestatud, oleks liidu tootmisharu tulusus olnud oluliselt madalam. See halvendaks omakorda muude eespool loetletud finantsnäitajate seisu.
(80)
Vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu säilitada investeeringute kõrge taseme, seda eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja töötada välja tõhusamad tootmismeetodid. Võrreldes 2006. aasta näitajaga kasvasid uurimisperioodil investeeringud üle kolme korra.
(81)
Kapitali kaasamise võimet liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil probleemiks ei pidanud.
(82)
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tööhõive
1,492
1,431
1,492
1,247
1,180
Indeks 2006 = 100
100
96
100
84
79
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
14,046
14,761
16,423
15,471
15,360
Tootlikkus töötaja kohta (ruutmeetrites)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Allikas: mikroandmed, v.a tööhõive, mille puhul on kasutatud makroandmeid.
(83)
Samasuguse toote tootmises osalevate töötajate arv liidu tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt (21 %). Hoolimata töötasude kõrgest tasemest vähendas liidu tootmisharu alates 2008. aastast täiendavalt keskmist tööjõukulu töötaja kohta. Selle tulemusena suurenes vaatlusalusel perioodil tootlikkus (väljendatuna toodanguna töötaja kohta).
c) Dumpingu suurus
(84)
Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa uurimisperioodil tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu turule tähtsusetuks pidada.
5. Järeldus kahju kohta
(85)
Nagu eelnevast kahju analüüsist selgelt näha, kannatas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju müügi- ja tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendamise, turuosa ning töötajate arvu (mis vähenes ümberstruktureerimise järgselt 21 %) osas. Seepärast ei saanud liidu tootmisharu ära kasutada turu kasvu, kasvas üksnes Hiina RVst pärit impordi turuosa. 48 protsendiline impordimahu kasv vaatlusalusel perioodil oli tõesti märgatavalt suurem liidu tarbimise suurenemisest (12 %).
(86)
Leitakse, et jätkuv oluline liidu tootmisharu hindade allalöömine Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt avaldab jätkuvalt halba mõju müügimahule ja seeläbi vältimatult ka liidu tootmisharu majanduse finantsolukorrale. Keskmise ajavahemiku jooksul halvenevad tõenäoliselt Euroopa äriühingute tulusus ja muud finantsnäitajad.
(87)
Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(88)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on põhjustanud liidu tootmisharule kahju niisuguses ulatuses, mida võiks käsitada olulisena. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(89)
Vaatlusalusel perioodil suurenes Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import peaaegu 50 % ja hõlmas liidu turul märkimisväärse turuosa. Samal ajal toimus otsene ja võrreldav majandusolukorra halvenemine liidu tootmisharus, mis on liidu turul teine arvestatav osaline, sest import muudest allikatest on ebaoluline.
(90)
Dumpinguhinnaga impordi mahu pideva suurenemisega kaasnes ka liidu tootmisharu hindade oluline allalöömine. Hiina RVst pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil (Eurostati andmete põhjal) oli umbes 50 % madalam kui liidu tootmisharu keskmine hind. Isegi pärast kvaliteedi erinevustest tingitud korrigeerimisi arvutati nende Hiina RV eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, hinna allalöömise marginaaliks uurimisperioodil umbes 35 %. Seega on põhjust järeldada, et dumpinguhinnaga impordi tõttu langesid hinnad 2009. aastal ja uurimisperioodil; ennekõike oli dumpinguhinnaga import põhjuseks, miks liidu tootmisharu koges vaatlusalusel perioodil turuosa olulist vähenemist.
(91)
Pidades silmas ajalist kokkulangevust ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu (selliste hindade juures, mis löövad alla liidu tootmisharu hinnad) ning teiselt poolt liidu tootmisharu müügi- ja tootmismahu ning turuosade vähenemise vahel, järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.
3. Muude tegurite mõju
a) Liidu tootmisharu eksport
2006
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Eksport (ruutmeetrites)
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeks 2006 = 100
100
82
90
74
75
Allikas: makroandmed.
(92)
Liidu tootmisharu ekspordi maht langes vaatlusalusel perioodil 25 %, kuid eksport moodustas kogu müügist keskmiselt vaid ligikaudu 8 %. Ekspordi vähenemise mõju liidu tootmisharu üldisele toimimisele oli seega pigem piiratud.
b) Import kolmandatest riikidest
(93)
Import kolmandatest riikidest oli vaatlusalusel perioodil ebaoluline ning sellel ei saanud olla liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
c) Ehitustööstuse kriisi mõju
(94)
Majanduskriisi mõju ehitustööstusele võib selgelt ära tunda 2009. aasta tarbimise näitajate puhul. Samas oleks pidanud see kriis mõjutama liidu tootmisharu ja Hiina RV eksportijaid ühte moodi. Kahju uurimisest siiski selgus, et Hiina RVst pärit import kasvatas liidu tootmisharu arvelt oma turuosa isegi kriisi ajal.
(95)
Lisaks avaldas kriis teatavat negatiivset mõju liidu turule suhteliselt lühikese aja jooksul, sest juba uurimisperioodil võis täheldada taastumise märke.
(96)
Järelikult ei katkenud kriisi mõjul põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(97)
Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, tehakse esialgne järeldus, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import.
(98)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti veel mitmeid asjaolusid, kuid ükski neist ei seleta vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil toimunud märkimisväärset turuosa, tootmis- ja müügimahtude vähenemist. Kõnealused liidu tootmisharuga seonduvad vähenemised langesid ajaliselt kokku Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisega.
(99)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
1. Üldised märkused
(100)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.
2. Liidu tootmisharu huvid
(101)
Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju liidu tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine viimastel aastatel tõi endaga kaasa müügimahu vähenemise liidu turul ning liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise.
(102)
Uurimine on näidanud, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa mis tahes suurenemine on toimunud otseselt liidu tootmisharu arvelt. Tuleks rõhutada, et vaatlusalune toode on valimisse kuuluvate liidu tootjate käibe seisukohast oluline toode, sest ta moodustab nende müügikäibest ligi 40 %. Meetmeid kehtestamata on liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine vägagi tõenäoline, kui pidada silmas pikemaajalist hinnasurvet, mis liidu turul Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga kaasneks. Pealegi oleksid liidu tootmisharu meetmed ümberstruktureerimise ja toote kvaliteedi parandamise vallas siis asjatud. Meetmete kehtestamisega taastatakse kahju tekkimist välistava tasemega impordihinnad, mis võimaldavad liidu tootmisharul konkureerida õiglastes kaubandustingimustes.
(103)
Seepärast tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
3. Importijate huvid
(104)
Meetmete tõenäolist mõju importijatele on kaalutud vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Sellega seoses märgitakse, et neli sõltumatut importijat tegid uurimise käigus koostööd ja nende import kokku moodustas Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordist uurimisperioodil 15 %.
(105)
Suurima koostööd teinud importija juures kohapeal kontrollitud andmete põhjal ei oleks selle äriühingu puhul meetmete mõju väga tuntav, sest vaatlusalune toode moodustab üksnes väikese osa selle äriühingu käibest.
(106)
Kõnealune äriühing siiski rõhutas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus kokku on väiksem praegusest nõudlusest, mis väidetavalt veelgi kasvab. Kõnealune äriühing rõhutas ka seda, et kolmandate riikide hulgas on tarneallikaid vähe. Seepärast arvas äriühing, et tarnes võib esineda häireid, kui tollimaksude tase on liiga kõrge. Selles osas tuleb märkida, et arvestades hindade allalöömise ulatust, ei peeta kavandatud meetmete taset (mille puhul võetakse arvesse vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote ja samasuguse liidu tootmisharu toodetud toote kvaliteedi erinevusi) selliseks, mis peataks Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi liitu.
4. Kasutajate ja tarbijate huvid
(107)
Küsimustikud saadeti 13 teadaolevale kasutajale, Ükski neist ei vastanud ega otsustanud teha selles menetluses koostööd. Ka tarbijaorganisatsioonid ei esitanud pärast käesoleva menetluse algatamisteate avaldamist mingeid märkusi.
(108)
Seega, kuna puudub teave vaatlusaluse toote osatähtsuse kohta tootmisahela järgmise etapi tootjate tootmiskuludes või järgmise etapi toodete müügi osatähtsuse kohta kasutajate kogukäibes, ei ole võimalik uurimise praeguses järgus hinnata meetmete mõju nendele äriühingutele. Koostöö puudumist võib lugeda ka märgiks sellest, et meetmete mõju kasutajatele on pigem piiratud.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(109)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.
G. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(110)
Võttes arvesse dumpingut, sellest tulenevat kahju, asjaolude põhjuslikku seost ja liidu huve, tuleks kehtestada Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised dumpinguvastased meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi tagajärjel edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule.
1. Kahju kõrvaldamise tase
(111)
Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale.
(112)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 12 % käibest. See oli liidu tootmisharu keskmine tulususe tase aastatel 2006-2007. Kui võtta arvesse, et dumpinguhinnaga import mõjutas vaatlusaluse toote tulusust, on selge, et nimetatud kasumimäär on mõistlik ja mitte liiga kõrge. Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kuna tootmisharu sihtkasum on võrdne liidu tootmisharu tegeliku kasumiga uurimisperioodil, võeti arvutamisel aluseks kaalutud keskmine hind tehasest hankimise tasandil.
(113)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus iga koostööd tegeva Hiina RV eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist; selleks võrreldi iga äriühingu puhul hindade allalöömise arvutustes tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu toodete keskmise mittekahjustava müügihinnaga liidu turul. Selles võrdluses kindlakstehtud erinevus väljendati protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.
(114)
Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine kahjumarginaal
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Kooskõlas dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud meetodiga arvutati kahjumarginaal nende koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul, kes ei kuulunud valimisse, nende kahe eksportiva tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kahjumarginaali kaalutud keskmisena.
(116)
Dumpingumarginaali arvutamise meetodit aluseks võttes arvutati üleriigiline kahjumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste koostööst hoidunud Hiina RV eksportivate tootjate suhtes ja ka nende valimisse kuuluvate eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul kohaldati artiklit 18, kasutades kõrgeimat marginaali, mis oli määratud kahe eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist.
(117)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised üleriigiliselt kohaldatavad kahjumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
68,2 %
Ülejäänud koostööst hoiduvad eksportivad tootjad ja äriühing Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Ajutised meetmed
(118)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.
(119)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(120)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(121)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(122)
Dumpingu- ja kahjumarginaalid ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine tollimaks
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Ülejäänud koostööst hoiduvad eksportivad tootjad ja äriühing Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. AVALIKUSTAMINE
(123)
Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina RVst pärit hõreda koega klaaskiust kanga suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2 ja mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 (TARICi koodid 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 ja 7019909950) alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
I lisas loetletud äriühingud
57,7
B008
Kõik teised äriühingud
62,9
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. veebruar 2011