NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 977/2011
ze dne 3. října 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (1), a zejména na článek 50 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s článkem 48 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (2) bude provoz VIS zahajován postupně v jednotlivých regionech, které Komise určí v rozhodnutích přijatých v souladu s postupem projednávání ve výborech.
(2)
V souladu s čl. 48 odst. 1 a 3 nařízení č. 767/2008 má Komise stanovit datum zahájení provozu VIS v prvním regionu a datum, ke kterému se stane v každém dalším regionu povinným přenést do VIS všechny údaje: alfanumerické údaje, fotografie a daktyloskopické údaje. Již před tím, než se přenos všech údajů pro daný region stane povinným, mohou členské státy v kterémkoli místě shromažďovat a přenášet do VIS alfanumerické údaje a fotografie, a nepovinně i daktyloskopické údaje, jakmile sdělí Komisi, že k tomu provedly nezbytné technické a právní úpravy. Pokud jde o registraci ve VIS, mohou tak současně nastat tři situace:
(3)
V regionech, v nichž se na základě vydání rozhodnutí Komise stalo povinným shromažďovat a přenášet údaje do VIS, budou ve VIS zaregistrovány všechny údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení o VIS, včetně otisků prstů každého žadatele, s výjimkou případů, kdy je žadatel osvobozen od povinnosti nechat si odebrat otisky prstů podle čl. 13 odst. 7 vízového kodexu. Podobně se mohou členské státy rozhodnout v místech, kde používání VIS ještě není povinné, shromažďovat a registrovat ve VIS všechny údaje každého žadatele uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení o VIS, včetně otisků prstů.
(4)
V těchto místech, kde se používání VIS ještě nestalo povinným, se však jeden či více členských států mohou rozhodnout prozatím neregistrovat žadatele o vízum ve VIS, přičemž jiné členské státy mohou registrovat pouze alfanumerické údaje a fotografie žadatelů o vízum.
(5)
V souladu s čl. 7 odst. 3 písm. aa) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (3), mají od dvacátého dne od zahájení provozu VIS v prvním regionu sestávat důkladné kontroly při vstupu z ověření totožnosti držitele víza a pravosti víza prostřednictvím VIS. V souladu s článkem 18 nařízení o VIS se má provádět vyhledávání pomocí čísla vízového štítku v kombinaci s ověřením otisků prstů držitele víza. Vyhledávání ve VIS pouze za použití čísla vízového štítku se však vždy provádí po dobu nejvýše tří let od zahájení provozu VIS v prvním regionu. Po uplynutí této doby se vyhledávání ve VIS může provádět pomocí čísla vízového štítku v kombinaci s ověřením otisků prstů, s výjimkou případů, kdy otisky prstů držitelů víz nelze použít. Odchylně od výše uvedeného je možné navíc po dobu dalších nejvýše tří let provádět vyhledávání pouze pomocí čísla vízového štítku v omezeném množství situací stanovených v čl. 7 odst. 3 písm. ab) Schengenského hraničního kodexu.
(6)
K usnadnění kontrol na vnějších hranicích by měl být na vízový štítek doplněn zvláštní kód pro označení toho, že je držitel víza registrován ve VIS. Nepřítomností tohoto kódu není dotčena povinnost členských států provádět vyhledávání ve VIS při vstupu všech držitelů víz na vnějších hranicích schengenského prostoru, jak stanoví čl. 7 odst. 3 Schengenského hraničního kodexu. Skutečnost, že na vízovém štítku není uveden žádný kód, potvrdí pohraničním orgánům, že v případech, kdy nebyly registrovány žádné údaje a tyto orgány proto dostanou z VIS negativní odpověď, není tato negativní odpověď způsobena technickým problémem (falešná negativní identifikace) nebo podvodem.
(7)
Na vízový štítek by měl být rovněž doplněn zvláštní kód pro situaci, kdy je držitel víza registrován ve VIS, ale nebyly mu odebrány otisky prstů, protože odběr otisků prstů ještě nebyl v daném regionu povinný. Přítomností tohoto kódu není dotčena povinnost členských států po uplynutí tří let od zahájení provozu v prvním regionu provádět vyhledávání ve VIS pomocí čísla vízového štítku v kombinaci s ověřením otisků prstů.
(8)
Příloha VII nařízení (ES) č. 810/2009 by měla být změněna tak, aby bylo zajištěno harmonizované používání kódů týkajících se registrace držitelů víz a jejich otisků prstů ve VIS ze strany členských států.
(9)
Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 810/2009 navazuje na schengenské aquis v souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství a článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, Dánsko oznámilo provedení tohoto acquis do svého vnitrostátního právního řádu. Ve smyslu mezinárodního práva je proto toto nařízení pro Dánsko závazné.
(10)
Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (4). Toto nařízení proto není pro Spojené království závazné ani použitelné.
(11)
Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (5). Toto nařízení proto není pro Irsko závazné ani použitelné.
(12)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (6), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (7).
(13)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (9).
(14)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (10).
(15)
Pokud jde o Kypr, toto nařízení představuje ustanovení navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003.
(16)
Toto nařízení je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro víza,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V bodě 9 písm. a) přílohy VII nařízení (ES) č. 810/2009 se doplňují nové odrážky, které zní:
„-
pokud jsou všechny údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení o VIS zaregistrovány ve Vízovém informačním systému, doplní se tato poznámka: „VIS“,
-
pokud jsou ve Vízovém informačním systému zaregistrovány pouze údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) nařízení o VIS, ale údaje uvedené v písm. c) téhož odstavce nebyly získány, protože odběr otisků prstů nebyl v daném regionu povinný, doplní se tato poznámka: „VIS 0“;“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne uvedeného v čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2008.
Pozbývá platnosti dnem, kdy se shromažďování a přenos údajů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2008 stane povinným pro všechny žadatele z posledního regionu, kde má být VIS zaveden v souladu s rozhodnutím podle čl. 48 odst. 3 nařízení o VIS.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v zúčastněných členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 3. října 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 977/2011,
3. oktoober 2011,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri), (1) eriti selle artiklit 50,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)) (2) artikli 48 kohaselt võetakse viisainfosüsteem kasutusele piirkondade kaupa komisjoni poolt komiteemenetluse korras vastu võetud otsustes kindlaksmääratud järjestuses.
(2)
Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõigete 1 ja 3 kohaselt määrab komisjon VISi töölerakendamise kuupäeva esimeses piirkonnas ja kuupäeva, millest alates muutub kõigi andmete - tähtnumbrilised andmed, fotod ja sõrmejäljed - edastamine VISi kohustuslikuks igas järgnevas piirkonnas. Enne kui kõigi andmete edastamine VISi muutub mõnes piirkonnas kohustuslikuks, võivad liikmesriigid koguda ja edastada VISi tähtnumbrilisi andmeid ja fotosid ning soovi korral ka sõrmejälgi mis tahes piirkonnas, niipea kui nad on komisjonile teatanud, et on võtnud selleks vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed. Seega võib VISis registreerimisel esineda samaaegselt kolm olukorda.
(3)
Piirkondades, kus viisaandmete kogumine ja nende edastamine VISi on muutunud pärast komisjoni otsust kohustuslikuks, registreeritakse VISis kõik VIS määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmed, sealhulgas iga taotleja sõrmejäljed, välja arvatud juhul, kui taotleja on viisaeeskirjade artikli 13 lõike 7 alusel sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud. Piirkondades, kus VISi kasutamine ei ole veel kohustuslik, võivad liikmesriigid samamoodi koguda ja VISis registreerida iga viisataotleja kõiki VIS määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmeid, sealhulgas sõrmejäljed.
(4)
Sellistes piirkondades, kus VISi kasutamine ei ole veel kohustuslik, võib esineda olukord, kus üks või mitu liikmesriiki ei registreeri veel VISis viisataotlejaid, samal ajal kui mõned liikmesriigid registreerivad selles üksnes viisataotlejate tähtnumbrilised andmed ja fotod.
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (3) artikli 7 lõike 3 punkti aa kohaselt peab alates kahekümnendast päevast, mis järgneb VISi töölerakendamise kuupäevale esimeses piirkonnas, põhjalik kontroll riiki sisenemisel hõlmama viisaomaniku isikusamasuse ja viisa autentsuse kontrollimist, kasutades selleks VISi. VIS määruse artikli 18 kohaselt tehakse otsing viisakleebise numbri alusel koos viisaomaniku sõrmejälgede kontrolliga. Samal ajal võib kõige kauem kolm aastat pärast VISi toimimise algust esimeses piirkonnas otsingut teha ainult viisakleebise numbri alusel. Nimetatud perioodi lõppedes tehakse otsing VISis alati viisakleebise numbri alusel koos viisaomaniku sõrmejälgede kontrolliga, välja arvatud viisaomanike puhul, kelle sõrmejälgi ei saa kasutada. Lisaks võib kõige rohkem kolme täiendava aasta jooksul erandkorras teha otsinguid ainult viisakleebise numbri alusel piiratud juhtudel, mis on kindlaks määratud Schengeni piirieeskirjade artikli 7 lõike 3 punktis ab.
(6)
Kontrollide hõlbustamiseks välispiiridel tuleks viisakleebisele lisada erikood, mis näitab, et viisaomanik on VISis registreeritud. Sellise koodi puudumine ei vabasta liikmesriike kohustusest teha VISis otsinguid kõigi viisaomanike kohta nende sisenemisel Schengeni ala välispiiridel, nagu sätestatud Schengeni piirieeskirjade artikli 7 lõikes 3. Kui mingeid andmeid ei ole registreeritud ja piiriasutused saavad sellest lähtuvalt VISis negatiivse vastuse, kinnitab koodi puudumine viisakleebisel piiriasutusele, et negatiivne vastus ei tulene tehnilisest probleemist (vale negatiivne tuvastamine) või pettusest.
(7)
Erikood tuleks viisakleebisele lisada ka juhtudel, kui viisaomanik on VISis registreeritud, kuid temalt ei ole sõrmejälgi kogutud, sest sõrmejälgede kogumine ei olnud asjaomases piirkonnas veel kohustuslik. Sellise koodi olemasolu ei tohiks vabastada kohustusest teha otsingut VISis, kasutades viisakleebise numbrit koos sõrmejälgede kontrolliga; kõnealune kohustus jõustub kolme aasta möödudes süsteemi toimima hakkamisest esimeses piirkonnas.
(8)
Määruse (EÜ) nr 810/2009 VII lisa tuleks muuta, tagamaks, et liikmesriigid kohaldavad ühtsustatult koode, mis on seotud viisaomanike ja nende sõrmejälgede registreerimisega VISis.
(9)
Arvestades määruse (EÜ) nr 810/2009 tuginemist Schengeni acquis’le, teatas Taani Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artikli 4 kohaselt Schengeni acquis’ rakendamisest oma riigi õiguses. Seega on käesoleva määruse rakendamine rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.
(10)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4). Seetõttu ei ole määrus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav.
(11)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (5). Seetõttu ei ole määrus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav.
(12)
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (6) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.
(13)
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.
(14)
Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.
(15)
Küprose puhul kujutab käesolev määrus sätteid, mis põhinevad Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.
(16)
Käesolev määrus on õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.
(17)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas viisakomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 810/2009 VII lisa punkti 9 alapunktile a lisatakse järgmised taanded:
„-
kui viisainfosüsteemis on registreeritud kõik VIS määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmed, lisatakse järgmine märge: „VIS”;
-
kui viisainfosüsteemis on registreeritud üksnes VIS määruse artikli 5 lõike 1 punktides a ja b osutatud andmed, kuid nimetatud lõike punktis c osutatud andmeid ei kogutud, sest sõrmejälgede kogumine ei olnud asjaomases piirkonnas kohustuslik, lisatakse järgmine märge: „VIS 0”.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõikes 1 osutatud kuupäevast.
Käesolev määrus kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumine ja edastamine muutub kõigi taotluste puhul kohustuslikuks viimases piirkonnas, kus VIS on võetud kasutusele kooskõlas komisjoni vastuvõetava otsusega, millele osutatakse VIS määruse artikli 48 lõikes 3.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel, 3. oktoober 2011