NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1338/2011
ze dne 13. prosince 2011
o změně nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem, s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 31. října 2011 (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 2007 Společenství racionalizuje svou zeměpisnou spolupráci s rozvojovými zeměmi v Asii, Střední Asii a Latinské Americe a s Irákem, Íránem, Jemenem a Jižní Afrikou v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2).
(2)
Hlavním a rámcovým cílem nařízení (ES) č. 1905/2006 je vymýcení chudoby prostřednictvím plnění rozvojových cílů tisíciletí. Oblast působnosti spolupráce pro zeměpisné programy s rozvojovými zeměmi, územími a oblastmi stanovená v tomto nařízení je dále věcně omezena na finanční opatření splňující kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
(3)
Je v zájmu Unie dále prohlubovat vztahy s dotčenými rozvojovými zeměmi, jež jsou důležitými partnery ve dvoustranných vztazích i významnými činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Unie má strategický zájem na rozšiřování různorodých vazeb s těmito zeměmi, zejména v oblasti hospodářských, obchodních, akademických a vědeckých výměn. Proto Unie potřebuje finanční nástroj umožňující financování takových opatření, která v zásadě nesplňují podmínky oficiální rozvojové pomoci podle kritérií pro oficiální rozvojovou pomoc, která však mají zásadní význam pro upevnění vztahů a významnou měrou přispívají k pokroku a rozvoji dotčených rozvojových zemí.
(4)
Za tímto účelem byly v rámci rozpočtových procesů v letech 2007 a 2008 a v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), stanoveny čtyři přípravné akce k zahájení rozšířené spolupráce. Těmito čtyřmi přípravnými akcemi jsou: obchodní a vědecké výměny s Indií, obchodní a vědecké výměny s Čínou, spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Asii a spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Latinské Americe. Podle uvedeného článku musí být legislativní proces navazující na přípravné akce ukončen před koncem třetího rozpočtového roku.
(5)
Cíle a ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (4) jsou vhodné k provádění této posílené spolupráce se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1905/2006. Za tímto účelem je třeba rozšířit územní působnost nařízení (ES) č. 1934/2006 a stanovit finanční krytí spolupráce s těmito rozvojovými zeměmi.
(6)
V důsledku rozšíření zeměpisné působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 spadají dotčené rozvojové země do dvou odlišných finančních nástrojů pro vnější činnost. Mělo by být zajištěno, aby oba uvedené finanční nástroje zůstaly od sebe přísně odděleny. V rámci nařízení (ES) č. 1905/2006 budou financována opatření, která splňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, zatímco nařízení (ES) č. 1934/2006 se použije výlučně pro opatření, která tato kritéria v zásadě nesplňují. Kromě toho by mělo být zajištěno, aby země, na které se dosud vztahovalo nařízení (ES) č. 1934/2006, tedy průmyslové země a jiné země a území s vysokými příjmy, nebyly rozšířením územní působnosti uvedeného nařízení znevýhodněny, zejména z finančního hlediska.
(7)
Vzhledem k tomu, že hospodářská krize vedla v celé Unii k mimořádně napjatému stavu rozpočtů a že se navrhované rozšíření týká zemí, které mají v některých případech podobnou konkurenceschopnost jako Unie a dosáhly průměrné životní úrovně blížící se úrovni některých členských států, měla by spolupráce Unie zohledňovat úsilí, které vynaložily přijímající země, aby dodržely mezinárodní dohody Mezinárodní organizace práce a aby se podílely na globálních cílech snižování emisí skleníkových plynů.
(8)
Při kontrole provádění finančních nástrojů pro vnější činnost byla zjištěna nejednotnost v ustanoveních, jimiž se náklady týkající se daní, cel a jiných poplatků vylučují jako nezpůsobilé. V zájmu jednotnosti se navrhuje uvést tato ustanovení do souladu s ostatními nástroji.
(9)
Nařízení (ES) č. 1934/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1934/2006
Nařízení (ES) č. 1934/2006 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Články 1 až 4 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíl
1. Pro účely tohoto nařízení „průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy“ zahrnují země a území uvedené v příloze I tohoto nařízení a „rozvojové země“ zahrnují země, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), a které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Dále jsou společně uváděny jako „partnerské země“.
Financování Unií podle tohoto nařízení podporuje hospodářskou, finanční, technickou, kulturní a akademickou spolupráci s partnerskými zeměmi v oblastech stanovených v článku 4, které spadají do její pravomoci. Toto nařízení slouží k financování opatření, která v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
2. Hlavním cílem spolupráce s partnerskými zeměmi je konkrétně reagovat na potřebu posílit vazby a prohloubit jednání na dvoustranné, regionální nebo mnohostranné úrovni, a vytvořit tak příznivější a transparentnější prostředí pro rozvoj vztahů mezi Unií a partnerskými zeměmi v souladu se zásadami stanovenými Smlouvami, jimiž se řídí vnější činnost Unie. K těmto zásadám patří mimo jiné prosazování demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod, právního státu, podpora důstojných pracovních podmínek a řádné správy věcí veřejných a ochrana životního prostředí s cílem přispět k pokroku a k procesu udržitelného rozvoje v partnerských zemích.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Cílem spolupráce je jednat s partnerskými zeměmi za účelem posílení dialogu a vzájemného sbližování, sdílení a prosazování podobných politických, hospodářských a institucionálních struktur a hodnot. Unie se zaměřuje také na prohloubení spolupráce a výměn s tradičními nebo stále důležitějšími partnery ve dvoustranných vztazích i činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Spolupráce zahrnuje rovněž partnery, u nichž má Unie strategický zájem na rozšiřování vazeb a prosazování hodnot stanovených ve Smlouvě.
2. V řádně odůvodněných případech a za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unií a posílení regionální spolupráce může Komise při přijímání ročních akčních programů podle článku 6 rozhodnout, že pro opatření podle tohoto nařízení jsou způsobilé určité země, které nejsou uvedeny v přílohách, pokud je projekt nebo program, jenž má být prováděn, regionální nebo přeshraniční povahy. Tato možnost musí být stanovena ve víceletých programech spolupráce podle článku 5.
3. Komise mění seznamy uvedené v přílohách I a II v návaznosti na pravidelné přezkumy seznamu rozvojových zemí Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a o změnách informuje Evropský parlament a Radu.
4. V případě financování Unií podle tohoto nařízení se podle potřeby věnuje zvláštní pozornost dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce (MOP) partnerskými zeměmi a jejich úsilí o snižování emisí skleníkových plynů.
5. Ve vztahu k zemím uvedeným v příloze II tohoto nařízení se přísně dbá na soudržnost politik s opatřeními financovanými podle nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (6).
Článek 3
Obecné zásady
1. Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a na zásadě právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat, rozvíjet a upevňovat oddanost těmto zásadám v partnerských zemích.
2. Při provádění tohoto nařízení se při utváření spolupráce s partnerskými zeměmi podle potřeby uplatňuje diferencovaný přístup s ohledem na jejich konkrétní hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, strategie a priority Unie.
3. Opatření financovaná podle tohoto nařízení jsou v souladu s oblastmi spolupráce stanovenými zejména v nástrojích, dohodách, prohlášeních a akčních plánech mezi Unií a partnerskými zeměmi, jakož i s oblastmi zvláštních zájmů a priorit Unie, a tyto oblasti zahrnují.
4. Unie usiluje o zajištění soudržnosti opatření financovaných podle tohoto nařízení s jinými oblastmi své vnější činnosti a s jinými příslušnými politikami Unie, zejména s rozvojovou spoluprací. Tato soudržnost se zajišťuje při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.
5. Opatření financovaná podle tohoto nařízení doplňují úsilí členských států a veřejných subjektů Unie v oblasti obchodních vztahů, kulturních, akademických a vědeckých výměn a přidávají jim hodnotu.
6. Komise informuje Evropský parlament a pořádá s ním pravidelnou výměnu názorů.
Článek 4
Oblasti spolupráce
Financování Unií podporuje činnosti spolupráce v souladu s článkem 1 a je v souladu s celkovým účelem, oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Unií jsou financovány činnosti, jež v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc a jež mohou zahrnovat regionální rozměr, v těchto oblastech spolupráce:
1)
podpora spolupráce, partnerství a společných podniků mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích;
2)
povzbuzení dvoustranného obchodu, investičních toků a hospodářských partnerství, včetně zaměření na malé a střední podniky;
3)
podpora dialogu mezi politickými, hospodářskými, sociálními a kulturními činiteli a dalšími nevládními organizacemi v příslušných odvětvích v Unii a partnerských zemích;
4)
podpora mezilidských vazeb, programů vzdělávání a odborné přípravy a intelektuálních výměn a posilování vzájemného pochopení mezi kulturami, zejména na úrovni rodiny, včetně opatření, jejichž cílem je zajistit a zvýšit účast Unie na programu Erasmus Mundus a zajistit její účast na evropských veletrzích vzdělávání;
5)
podpora projektů spolupráce v oblastech, jako jsou výzkum, věda a technologie, sport a kultura, energetika (zejména energie z obnovitelných zdrojů), doprava, záležitosti životního prostředí (včetně změny klimatu), celní, finanční a právní záležitosti, záležitosti v oblasti lidských práv a jakékoli další oblasti společného zájmu Unie a partnerských zemí;
6)
posílení povědomí o Evropské unii a jejího pochopení a posílení její viditelnosti v partnerských zemích;
7)
podpora zvláštních iniciativ, včetně výzkumné práce, studií, pilotních režimů nebo společných projektů, které mají účinně a pružně reagovat na cíle spolupráce vyplývající z vývoje dvoustranných vztahů Unie s partnerskými zeměmi nebo jejichž cílem je poskytnout podnět k dalšímu prohlubování a rozšiřování těchto dvoustranných vztahů.
3)
V článku 5 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Víceleté programy spolupráce nezahrnují období delší, než je doba platnosti tohoto nařízení. Uvádějí zvláštní zájmy a priority Unie, obecné cíle a očekávané výsledky. Zejména s ohledem na program Erasmus Mundus usilují jednotlivé programy o co nejvyváženější zeměpisné pokrytí. Uvádějí rovněž oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritních oblastí a podle partnerských zemí nebo skupiny partnerských zemí na dané období. Mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Víceleté programy spolupráce jsou přezkoumávány v polovině období nebo příležitostně podle potřeby.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
Strategické zájmy Unie, obecné cíle, prioritní oblasti pro financování a očekávané výsledky spolupráce s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II
Víceleté programy spolupráce uvedené v článku 5 s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II se zakládají na těchto obecných cílech, prioritních oblastech pro financování a očekávaných výsledcích:
1)
Veřejná diplomacie a práce v terénu s těmito cíli:
-
podporovat všeobecné porozumění Unii a její viditelnost,
-
propagovat názory Unie na důležité politické otázky a hodnoty Unie, jimiž jsou demokracie a dodržování lidských práv a základních svobod,
-
podporovat úvahy a diskusi o Unii a jejích politikách a o vztazích Unie s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II,
-
vyvinout nové přístupy, které dodají impuls pozitivním a na výsledky zaměřeným vztahům se zeměmi, které o Unii ví jen málo nebo nic.
Činnosti na podporu uvedených cílů by měly vést k lepšímu vnímání a dokonalejšímu vzájemnému porozumění mezi Unií a partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II, s výsledným příznivým účinkem na hospodářské a politické vztahy Unie s těmito partnery.
2)
Hospodářské partnerství a obchodní spolupráce s tímto cílem:
-
usnadnit podnikům z Unie přístup na trh, zejména prostřednictvím programů na jejich podporu (mimo jiné příslušnou regulační podporou ve vztahu k překážkám obchodu) s využitím zkušeností z dlouhodobých programů obchodní spolupráce.
Uvedené programy by měly pokud možno doplňovat stávající podpůrná opatření. Tyto programy by měly zajistit konkrétní příležitosti pro zdokonalenou obchodní a vědeckou spolupráci, zvýšený obrat a investice do cílených oblastí, jakož i větší objem obchodní výměny s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II.
Uvedené úsilí je v souladu s širší strategií Komise pro rozvoj konkurenceschopnosti Unie na světových trzích a s jinými politikami Unie vůči konkrétním regionům a zemím, a tuto strategii doplňuje.
Zdroje se soustředí na země, v nichž mohou zásahy zvýšit účast společností z Unie. Zvláštní pozornost je věnována malým a středním podnikům z Unie, které usilují o přístup na trhy Asie, Latinské Ameriky, Blízkého východu a Jižní Afriky. Zdroje se podle potřeby soustředí na země, které dodržují základní pracovní normy MOP a které přispívají k celosvětovému úsilí o snížení emisí skleníkových plynů.
3)
Mezilidské vazby s těmito cíli:
-
podpořit kvalitní partnerství mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání v Unii a ve třetích zemích jako základ pro strukturovanou spolupráci, výměnu a mobilitu, a to na všech úrovních vysokoškolského vzdělávání (Akce 2 - ODDÍL 2: Partnerství se zeměmi a územími, na něž se vztahuje nástroj pro průmyslové země), v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus II,
-
doplnit stipendia v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus, která jsou financována z finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (Akce 2 - ODDÍL 1: Partnerství se zeměmi, na něž se vztahuje evropský nástroj sousedství a partnerství, finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, Evropský rozvojový fond a nástroj předvstupní pomoci (dřívější část programu pro vnější spolupráci)), podporou mobility studentů a profesorů Unie do třetích zemí,
-
podporovat spolu s občanskou společností v nejširším smyslu i lepší vnímání Unie jako takové, jejích postojů ke globálním otázkám, jakož i hospodářských, sociálních a politických integračních procesů, a tím doplňovat formální vztahy Unie s vládami,
-
podporovat spolupráci, partnerství a společné podniky mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích.
Uvedené činnosti by měly přispívat k vytváření vzájemného prospěchu díky spolupráci v oblasti vzdělávání, kultury a občanské společnosti. Docílí se toho zlepšením kvality nabízeného vzdělávání a řešením společných výzev souvisejících s rozvojem společností založených na znalostech. Vykonávané činnosti by měly přidávat hodnotu k vzájemnému působení myšlenek, znalostí, výzkumu a technologických výsledků prostřednictvím akademických a odborných výměn, zejména s partnerskými zeměmi, jejichž systémy vysokoškolského vzdělávání jsou srovnatelné se systémy Unie.“
5)
V článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise přijímá roční akční programy na základě víceletých programů spolupráce podle článku 5 a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
dosavadní text se označuje jako odstavec 1;
b)
písmena e) a f) odstavce 1 se nahrazují tímto:
„e)
společné orgány zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Unií;
f)
orgány a instituce Unie, pokud provádějí podpůrná opatření určená v článku 9;“;
c)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„2. Opatření, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (8) či nařízení (ES) č. 1905/2006 a jež jsou způsobilá pro financování podle uvedených nařízení, nesmějí být financována podle tohoto nařízení.
3. Financování Unií podle tohoto nařízení se nesmí použít k financování nákupu zbraní nebo střeliva ani operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
7)
V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Financování Unií se v zásadě nesmí použít na úhradu daní, cel nebo poplatků v partnerských zemích.“
8)
Článek 9 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Financování Unií může krýt výdaje související s přípravou, sledováním, monitorováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a dosažení jeho cílů, a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které může Komise včetně svých delegací v partnerských zemích vynaložit na řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých programech spolupráce, a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
9)
Článek 12 se mění takto:
a)
nadpis se nahrazuje tímto:
„Ochrana finančních zájmů Unie“;
b)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, úplatkářství a jakákoli jiná protiprávní jednání, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Dohody výslovně zmocňují Komisi a Účetní dvůr k provádění auditu, včetně auditu na základě dokladů i na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. Dohody rovněž výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96.
10)
Články 13 a 14 se nahrazují tímto:
„Článek 13
Hodnocení
1. Komise pravidelně vyhodnocuje činnost a programy financované podle tohoto nařízení, dle potřeby nebo na žádost Evropského parlamentu či Rady, prostřednictvím nezávislých vnějších hodnotících zpráv, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zdokonalení dalších operací. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.
2. Komise zasílá hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise zapojí příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů, do fáze hodnocení spolupráce Unie uskutečňované podle tohoto nařízení.
Článek 14
Výroční zpráva
Komise posuzuje pokrok dosažený při provádění opatření podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě podrobnou výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva obsahuje výsledky plnění rozpočtu a uvádí všechny financované činnosti a programy a pokud možno i hlavní výsledky a dopad činností a programů v oblasti spolupráce.“
11)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Finanční ustanovení
Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2007 až 2013 činí 172 milionů EUR pro země uvedené v příloze I a 176 milionů EUR pro země uvedené v příloze II. Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.“
12)
Název přílohy se nahrazuje tímto:
Seznam průmyslových a jiných zemí a území s vysokými příjmy, na něž se vztahuje toto nařízení“.
13)
Doplňují se nové přílohy II a III, jejichž znění jsou obsažena v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1338/2011,
13. detsember 2011,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, arvestades lepituskomitee poolt 31. oktoobril 2011 heakskiidetud ühist teksti (1),
ning arvestades järgmist:
(1)
Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga (2).
(2)
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
(3)
Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.
(4)
2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 49 lõike 6 punktiga b (3). Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga, äri- ja teadusvahetus Hiinaga, koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu.
(5)
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilist reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.
(6)
Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise reguleerimisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi kohaldamisalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu geograafilise reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.
(7)
Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.
(8)
Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.
(9)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine
Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:
1)
määruse pealkiri asendatakse järgmisega:
2)
artiklid 1-4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 1
Eesmärk
1. Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriume, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.
Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
2. Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingutes sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtusi. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja osalejatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingutes sätestatud väärtusi.
2. Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
3. Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arengumaade loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
4. Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
5. Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete (6) hinnatõusule arengumaades.
Artikkel 3
Üldpõhimõtted
1. Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.
2. Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajaduse korral diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.
3. Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.
4. Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise liidu välistegevuse muude valdkondadega ning samuti liidu muu poliitikaga, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitika määratlemise, strateegilise kavandamise ja programmitööga ning meetmete rakendamisega.
5. Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.
6. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.
Artikkel 4
Koostöövaldkonnad
Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, teiste eesmärkide ja üldpõhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid, mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:
1)
koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;
2)
kahepoolse kaubavahetuse, investeeringuvoogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;
3)
dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;
4)
inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;
5)
koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tolliküsimused, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muud liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuvad küsimused;
6)
liidualase teadlikkuse suurendamine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;
7)
toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.
3)
artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajaduse korral võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.”;
4)
lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 5a
Liidu strateegilised huvid, üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja II lisas loetletud riikidega tehtava koostöö eeldatavad tulemused
Artiklis 5 nimetatud mitmeaastaste koostööprogrammide aluseks II lisas loetletud partnerriikidega on järgmised üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja eeldatavad tulemused.
1)
Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on:
-
edendada liidu laiaulatusliku mõistmist ja nähtavust;
-
edendada liidu olulisi poliitikaküsimusi käsitlevaid vaateid ja selliseid liidu väärtusi nagu demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine;
-
toetada liitu ja selle poliitikat ning liidu suhteid käsitlevat mõttevahetust ja arutelu II lisas loetletud partnerriikidega;
-
töötada välja uusi lähenemisviise, mis hoogustavad positiivseid, tulemustele orienteeritud suhteid riikidega, kes teavad liidust vähe või mitte midagi.
Neid eesmärke toetavate tegevuste tulemusel peaks paranema arusaamine ja vastastikune mõistmine liidu ja II lisas loetletud partnerriikide vahel, koos sellest tuleneva soodsa mõjuga liidu majanduslikele ja poliitilistele suhetele partneritega.
2)
Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö, mille eesmärk on:
-
parandada liidu ettevõtjate turulepääsu, eelkõige neid toetavate programmide kaudu (pakkudes sealhulgas asjakohast regulatiivset tuge kaubandustõkete osas), võttes eeskuju kauaaegsetest ettevõtete koostööprogrammidest.
Need programmid peaksid vajaduse korral täiendama olemasolevaid toetusmeetmeid. Programmid peaksid looma konkreetseid võimalusi ettevõtjate ja teadlaste vahelise koostöö tihendamiseks, suurendama käivet ja investeeringuid sihtvaldkondades ning suurendama kaubavooge II lisas loetletud partnerriikidega.
Need jõupingutused peavad olema kooskõlas komisjoni laiema strateegiaga liidu konkurentsivõime arendamiseks globaalsetel turgudel, samuti liidu muu poliitikaga konkreetsete piirkondade ja riikide suhtes, ning täiendama neid.
Vahendeid suunatakse eelkõige riikidele, kus sekkumine võib suurendada liidu ettevõtjate osalemist. Oluliselt keskendutakse liidu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad pääseda Aasia, Ladina-Ameerika, Lähis-Ida ja Lõuna-Aafrika turgudele. Vajaduse korral suunatakse vahendid riikidesse, kes järgivad ILO põhilisi tööstandardeid ja annavad oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
3)
Inimestevahelised sidemed, mille eesmärk on:
-
toetada Erasmus Mundus II 2. meetme raames struktureeritud koostöö, vahetuse ja liikuvuse alusena kõrghariduse kõigil tasanditel kvaliteetseid partnerlussuhteid liidu ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel (2. meede - 2. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumidega, kes saavad abi tööstusriikide rahastamisvahendi raames);
-
täiendada arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavaid Erasmus Munduse 2. meetme (2. meede - 1. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumitega, kes saavad toetust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi, arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames (endine väliskoostöö alaprogramm)) stipendiume, toetades liidu üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandatesse riikidesse;
-
edendada koos kodanikuühiskonnaga selle kõige laiemas tähenduses paremat arusaamist liidust kui sellisest, selle seisukohtadest globaalsetes küsimustes ning majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni protsessidest, täiendades seeläbi ametlikke suhteid valitsusega;
-
edendada koostööd, partnerlust ja ühisprojekte liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel.
Need tegevused peaksid aitama luua vastastikust kasu koostööst hariduse, kultuuri ja kodanikuühiskonna alal. See saavutatakse pakutava hariduse kvaliteedi parandamise ja vastastikuste raskuste ületamise kaudu teadmistepõhiste ühiskondade arendamisel. Teostatud meetmed peaksid andma lisaväärtust ideede, teadmiste, teaduse ja tehnika saavutuste vastastikusele rikastamisele teadlaste ja kutsetöötajate vahetuste kaudu, eelkõige partnerriikidega, kellel on liiduga võrreldavad kõrgharidussüsteemid.”;
5)
artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;
6)
artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
a)
esimene lõik muutub lõikeks 1;
b)
lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:
„e)
partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;
f)
liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”;
c)
lisatakse järgmised lõiked:
„2. Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
3. Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.
7)
artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”;
8)
artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”;
b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega hõlmamata toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”;
9)
artiklit 12 muudetakse järgmiselt:
a)
pealkiri asendatakse järgmisega:
„Liidu finantshuvide kaitsmine”;
b)
lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„1. Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
2. Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.
10)
artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 13
Hindamine
1. Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajaduse korral või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste aruannete abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.
2. Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3. Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.
Artikkel 14
Aastaaruanne
Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve täitmise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tulemused ja mõju.”;
11)
artikkel 16 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 16
Finantssätted
Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikul 2007-2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.”;
12)
lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite loetelu”;
13)
lisatakse uued lisad II ja III, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 13. detsember 2011