ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
KOMISJONI OTSUS,
27. juuni 2012,
riigiabi SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) kohta - Habidite Alonsotegi
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4194 all)
(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2013/198/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus riigiabi C 37/09 (ex N 226/09) suhtes (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
15. aprillil 2009 teatasid Hispaania ametiasutused õiguskindluse tagamiseks kahest 15. detsembril 2006 ühelt poolt BIZKAILUR S.A. (edaspidi „BIZKAILUR”) ja Diputación Foral de Bizkaia (edaspidi „Diputación”) ning teiselt poolt eraettevõtjate Habidite Technologies País Vasco S.A. (edaspidi „Habidite”), Grupo Empresarial Afer S.L. (edaspidi „Aferi kontsern”) ja Habidite kontserni vahel sõlmitud lepingust.
(2)
2. detsembril 2009 algatas komisjon vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 teatatud lepingute asjus uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (3). Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas12. märtsil 2010 (4).
(3)
Hispaania ametiasutused ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta märkusi. Habidite kommenteeris menetluse algatamise otsust oma 9. aprilli 2010. aasta kirjas. Nimetatud märkused edastati 15. aprilli 2010. aasta kirjaga Hispaania ametiasutustele, kes vastasid oma 12. mai 2010. aasta kirjaga. Kolmandad isikud ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta märkusi.
(4)
6. septembril 2010 taotles Habidite vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (5) juurdepääsu toimiku dokumentidele, mis pärinesid Hispaania ametiasutustelt. Komisjon konsulteeris Hispaania ametiasutustega taotluse asjus 10. septembril 2010. Hispaania ametiasutused vastasid 13. septembril, et nad ei ole Habiditele nõutud dokumentidele juurdepääsu andmise vastu. Nõutud dokumendid edastati Habiditele 7. oktoobril 2010.
(5)
Komisjon nõudis Hispaania ametiasutustelt lisateavet 28. juuni 2010. aasta kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 26. juulil 2010, ning 8. detsembri 2010. aasta kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 14. jaanuaril 2011.
(6)
Habidite esitas täiendavad märkused ja teabe 27. juulil 2010, millele Hispaania ametiasutused vastasid 3. novembril 2011; 6. aprillil 2011 (kättesaamine registreeritud 13. aprillil 2011), millele Hispaania ametiasutused vastasid 30. mail 2011 (kättesaamine registreeritud 6. juunil 2011); ning 7. juulil 2011. Komisjoni talitused kohtusid 3. veebruaril 2011 Brüsselis ettevõtja taotlusel Habidite esindajatega.
II. TAUSTTEAVE
(7)
Kaks käesoleva otsuse objektiks olevat lepingut sõlmiti 15. detsembril 2006 ühelt poolt BIZKAILURi ja Diputacióni ning teiselt poolt Habidite, Aferi kontserni ja Habidite kontserni vahel.
(8)
BIZKAILUR oli Diputacióni täisomanduses olev ettevõtja, kelle sotsiaalne eesmärk oli osta ja kohandada maad tööstusprojektide ja sotsiaalmajasid käsitlevate projektide arendamiseks Biskaia provintsis. Juunis 2010 ühines BIZKAILUR koos teiste sarnase tegevusalaga avaliku sektori ettevõtetega ettevõtteks Azpiegiturak S.A.U., mis on samuti Diputacióni täisomanduses ja mille tegevusala on sarnane (6).
(9)
Habidite ja teised temaga seotud ettevõtted Habidite kontsernis kuuluvad eraomanduses olevasse Aferi kontserni peakontoriga Biskaias Ortuellas (7). Teatamise kuupäeval kuulus Aferi kontserni kokku 13 ehitussektori ja sellega seotud sektorite ettevõtet (8). Kõigis Aferi kontserni ettevõtetes kuulus enamusosalus ja kontroll […]-le (9). Diputacióni ja Habidite sõnul ei olnud ei Habidite ega Aferi kontsern nende kahe teatatud lepingu sõlmimise ajal raskustes äriühing ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (10) (edaspidi „riigiabi suunised”) punktide 9, 10 ja 11 tähenduses.
(10)
Teatatud lepingud sõlmiti uue investeerimisprojekti rahastamiseks, mille pidi ellu viima Habidite: ehitusmooduleid tootva tehase asutamine (edaspidi „Habidite tehas”) Alonsotegis, Gran Bilbao halduspiirkonna (comarca) külas. Teatatud lepingute sõlmimise kuupäeval loeti Gran Bilbao comarca’t aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikuks piirkonnaks (11). Habidite tehas pidi looma abistatavas piirkonnas 1 100 uut töökohta.
(11)
Uus tehas pidi tootma „Habidite mooduleid”, st elumajade/ehitiste vahetuks monteerimiseks kasutatavaid kokkupandavaid ehitusmooduleid. Habidite moodulid tuli toota autotööstuses kasutatava konveiertehnoloogiaga sarnase tehnoloogia abil ning seejärel transportida nende tulevasse asukohta ja seal kokku monteerida. Toodet loeti lisaks ainulaadsele tootmistehnoloogiale uudseks ka seetõttu, et lõpptoote (ehitised ja elumajad) montaaž säästab aega ja vahendeid ning kasutatakse energiasäästu võimaldavaid materjale. Nimetatud tootega seoses oli ettevõte esitanud mitu patenditaotlust (12).
(12)
Diputacióni esitatud teabe kohaselt olid kahe teatatud lepingu allkirjastamise ajal investeerimisprojekti kulud Alonsotegis hinnanguliselt 55 miljonit eurot, jagunedes järgmiselt:
Maa
4,8 miljonit eurot
Tööstushooned
22,5 miljonit eurot
Hoonestamine (urbanización)
4,04 miljonit eurot
Masinad ja seadmed
24,0 miljonit eurot
Kokku
55,34 miljonit eurot
(13)
Kavandatava Habidite tehase aastatoodanguks prognoositi 3 500 maja esimestel tegevusaastatel ja 4 500 maja pärast täieliku tootmismahu saavutamist.
(14)
Et mõista konteksti, milles teatatud lepingud 15. detsembril 2006. aastal sõlmiti, on vaja lühidalt kirjeldada sotsiaaleluruume käsitlevat õigusraamistikku Baskimaal.
(15)
Enne kriisi algust 2008. aastal olid keskmised kinnisvarahinnad selles autonoomses piirkonnas kõrgemad kui mujal Hispaanias ning püsisid kõrgemad kuni käesoleva otsuse kuupäevani. Baski ametiasutused püüavad võimaldada ebasoodsamas olukorras olevatele kodanikurühmadele eluaset, pakkudes sotsiaaleluruume täieliku (viviendas protegidas) ja osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel. Kummagi sotsiaaleluruumide kategooria olemust selgitatakse allpool punktides 16-19.
(16)
Piirkonnaseaduses 2/2006 (13) (Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo) on sätestatud, et:
a)
40 % hoonestatavast linnamaast tuleb eraldada täieliku (viviendas protegídas) ja osalise sooduskava (viviendas tasadas) majadele, nii et kummalegi jääb 20 % (piirkonnaseaduse 2/2006 artikli 80 lõige 2);
b)
eelkõige hoonestamiseks sobivast maast 55 % tuleb eraldada täieliku (viviendas protegídas) ja 20 % osalise sooduskava majade (viviendas tasadas) jaoks (piirkonnaseaduse 2/2006 artikli 80 lõige 3).
(17)
Osalise sooduskava majad (viviendas tasadas) kuuluvad kategooriasse, mis jääb sotsiaaleluruumide ja turul vabalt müüdavate majade vahele. Osalise sooduskava majade (viviendas tasadas) hind võib piirkonnaseaduse 2/2006 kohaselt ületada samaväärsete täieliku sooduskava majade (viviendas protegídas) maksimumhinda kõige rohkem 1,7 korda. Viimase kategooria maksimumhinnad Biskaia provintsis kehtestati eluruumide ja sotsiaalameti 1. augusti 2004. aasta korraldusega (14), millega määrati kindlaks algne reguleeritud hind, mida tuli seejärel kord aastas Hispaania statistikaameti (Instituto Nacional de Estadística) määratud tarbijahinnaindeksi (ĺndice de Precios al Consumo) alusel korrigeerida.
(18)
Diputacíoni väitel olid 2006. aastal teatatud lepingute sõlmimise ajal täieliku sooduskava eluruumide (viviendas protegídas) maksimumhinnad seetõttu järgmised:
-
1 351,86 eurot/m21. augusti 2004. aasta korralduse I lisas loetletud omavalitsusüksustes;
-
1 307,94 eurot/m21. augusti 2004. aasta korralduse II lisas loetletud omavalitsusüksustes;
-
1 181,54 eurot/m2 teistes omavalitsusüksustes;
-
472,40 eurot/m2 juurdeehitistes (garaaž/majandusruum jne).
Osalise sooduskava eluruumide (viviendas tasadas) maksimumhinnad ei tohtinud ületada eespool mainitud hindu rohkem kui 1,7 korda.
(19)
Diputación väidab, et kui BIZKAILUR sõlmis Habiditega teatatud lepingud, tegutses esimene seaduse 7/1985 (15) (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) kohaselt, mis annab omavalitsustele autonoomia kohaliku tähtsusega küsimuste, sealhulgas sotsiaaleluruumide eraldamise üle otsustamisel (artikkel 25). Vastavalt kuningliku dekreedi 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) artikli 109 lõikele 2 ning seaduse 7/1985 (konsolideeritud versioon) artiklile 79 kandsid omavalitsused BIZKAILURile sotsiaaleluruumide ehitamiseks mõeldud vahendid üle tasuta või tasu eest. Teatatud lepingute sõlmimise ajal (15. detsembril 2006) olid sotsiaaleluruume käsitlevad eesmärgid määratletud Diputacióni 2004. aastal vastuvõetud kavas sotsiaaleluruumide eraldamise kohta Biskaias ajavahemikul 2004-2007 ehk omavalitsuse kavas (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007). Diputacióni sõnul nähti omavalitsuse kavas ette, et ajavahemikul 2004-2007 rajab BIZKAILUR osalise sooduskava raames kokku 3 000 eluruumi.
(20)
Esimese lepingu alusel - mida menetluse algatamise otsuses nimetati „I meetmeks” (edaspidi „maaleping”) - kohustusid Diputación ja BIZKAILUR ostma Montealegre tööstuspiirkonnas Alonsotegis maatüki kogupindalaga 101 430 m2 (81 600 m2 tehase jaoks, 5 300 m2 kontoriteks ja 14 300 m2 tööstuslikeks juurdeehitisteks) ja kohandama selle tööstuslikuks kasutamiseks 24 kuu jooksul lepingu allkirjastamisest arvates (lepingu teine osa, artikli 1 punkt ii). BIZKAILUR loovutaks arendatud maa omandiõiguse 12 kuu jooksul lepingu allkirjastamise kuupäevast arvates (lepingu teise osa artikli 1 punkt iii) Habiditele „ilma mis tahes tasu, kulu või hüvitiseta” hinna eest, mis on võrdne „kuludega, mida BIZKAILUR kandis selle ostmisel” (lepingu teise osa artikli 1 punkt vi). Habidite tasuks hinna seitsme aasta jooksul omandiõiguse loovutamisest arvates nelja võrdse osamaksena (igaüks 25 %), mis tasutaks 4., 5., 6. ja 7. aasta lõpus.
(21)
Teise lepingu alusel - mida menetluse algatamise otsuses nimetati „II meetmeks” (edaspidi „eluruumide leping”) - oleks Diputación otse või BIZKAILURi kaudu ostnud Habiditelt kokku 1 500 eluruumi, neist 750 pindalaga alla 75 m2. Diputación või BIZKAILUR oleksid tellinud 2007. aasta maist kuni 2010. aasta juuni lõpuni 1 500 eluruumi, et võimaldada kokku 1 500 eluruumi üleandmine 2011. aasta maiks.
(22)
Lepingus osutatud eluruumid oleks BIZKAILUR ehitanud Habidite käsutusse antud maale ning seejärel oleks Diputación otse või BIZKAILUR või Habidite ise müünud need osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas’e vormis) vastavalt kehtivatele maksimumhinna sätetele (vt põhjendused (14)-(19)). Kui lepingukohased eluruumid oleks müünud Diputación või BIZKAILUR, ei oleks Habidite saanud endale selle maa omandiõigust, kuhu majad oli kavas ehitada. Sellisel juhul oleks olnud tema ülesanne eluruumid ainult ehitada.
(23)
Samuti nähti lepinguga erandkorras ette, et teatavaid lepingus osutatud eluruume võib Habidite või AFERi kontsern ka reklaamida (eluruumide lepingu artikli A punkt f). Sellistel erakorralistel juhtudel oleks Habidite või AFER saanud kõigepealt eluruumide ehitamiseks vajaliku maa omandiõiguse, seejärel oleks teinud ehitustööd ning oleks lõpuks ise eluruumid osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel ära müünud. Sellisel juhul oleksid Habidite või AFER saanud endale eluruumide eest vaid sätestatud hinna, nagu on näidatud põhjenduses 24, samal ajal kui maa väärtusele vastav hinna osa oleks kantud üle Diputaciónile ja/või BIZKAILURile.
(24)
Vastavalt eluruumide lepingu artikli A punktile e pidi Habidite saama 1 500 eluruumi eest järgmist hinda:
a)
eluruumid kasuliku pindalaga üle 75 m2: 83 % hinnast, mille kehtestas eluruumile BIZKAILUR, pluss 100 % juurdeehitiste (garaaž, abiruumid) eest saadud hinnast;
b)
eluruumid kasuliku pindalaga alla 75 m2: 83,30 % BIZKAILURile eluruumide eest laekunud hinnast, pluss 100 % juurdeehitiste (garaaž, abiruumid) eest saadud hinnast;
(25)
BIZKAILURile oleks seega jäänud vastavalt ülejäänud 17 % või 16,70 % eluruumide eest saadud hinnast (välja arvatud juurdeehitised - garaaž, abiruumid jms - mille eest oleks kogu müügihind läinud Habiditele).
(26)
Diputacióni esitatud näites toodud maja eest pindalaga 75 m2, mis müüdi osalise sooduskava alusel 2006. aastal, oleks Habidite saanud: 143 060,58 eurot (83 % eluruumi eest pindalaga 75 m2 × 1351 eurot × 1,7), pluss 28 107,60 juurdeehitiste eest (100 % juurdeehitise eest pindalaga 35 m2 × 472,40 eurot) koguhinnast 200 459,50 eurot, millega BIZKAILUR oleks eluruumi osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas) ära müünud.
(27)
Eluruumide lepingu artikli A punkti g kohaselt oleks Diputación või BIZKAILUR võinud osa 1 500st lepingu alusel Habiditelt tellitud eluruumist müüa ka turuhinnaga ning sellisel juhul oleks Habidite saanud müügihinnast sama protsendi, nagu on sätestatud artikli A punktis e ja nagu osutatud põhjenduses 24.
(28)
Diputación ja BIZKAILUR ei korraldanud enne Habiditega eluruumide lepingu sõlmimist riigihanget.
(29)
Lõpuks Habidite projekt faktiliselt peatati. Diputacióni sõnul oli peamine põhjus see, et BIZKAILUR oleks Habidite tehase jaoks ettenähtud maatüki ostu ja tööstuslikuks kasutamiseks kohandamisega kandnud algselt prognoositust suuremaid kulusid.
(30)
Diputación teatas (16), et maist 2007 kuni aprillini 2008 oli BIZKAILUR ostnud nimetatud projekti jaoks 205 487,73 m2 maad, mille eest ta oli maksnud kokku 4,7 miljonit eurot. Diputacióni sõnul oli vaja juurde osta veel 95 000 m2, millega oleks hinnanguliselt kaasnenud lisakulud 2,6 miljonit eurot. Maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise kulud olid märtsis 2009 hinnanguliselt 28,5 miljonit eurot.
(31)
BIZKAILURi poolt projekti tarvis juba omandatud maa omandiõigust ei kantud Habiditele üle.
III. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS
(32)
2. detsembri 2009. aasta menetluse algatamise otsuses (17) leidis komisjon, et nii maa- kui ka eluruumide leping on ilmselt seotud riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti tundus, et abi ei ole ühegi asjaomase riigiabi eeskirja kohaselt kokkusobiv aluslepinguga.
(33)
Seoses maalepinguga jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et kasusaajale kehtestatud tagasimaksetingimused maa hinna ja kohandamise eest sarnanevad intressivaba laenuga, andes Habiditele eelise, mida ta turul ei oleks saanud.
(34)
Eluruumide lepinguga seoses märgiti menetluse algatamise otsuses, et BIZKAILURilt 1 500 eluruumi eest nõutav hind ei näi olevat tavaline turuhind, kuna kasusaaja oli oma äriplaanis prognoosinud, et keskmine BIZKAILURilt saadav hind on 2 012,19 eurot/m2, samal ajal kui prognoositav keskmine turuhind oleks olnud 1 762,60 eurot/m2.
(35)
Samuti täheldas komisjon mitmeid viiteid Habidite eelisele, pidades silmas Euroopa Kohtu otsust P&O Ferriese kohtuasjas: (18) a) eluruumide leping ei olnud sõlmitud riigihanke teel; b) Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR ei nõudnud sotsiaaleluruume ega näidanud vajadust nende järele ning c) eluruumide lepinguga nähti ette võimalus müüa osa 1 500st Habiditelt ostetud eluruumist tavaturul. Samuti märkis komisjon, et suure osa toodangu ostmine uue tehase esimestel tegutsemisaastatel vähendab riske, mida uue investeerimisprojektiga üldjuhul seostatakse. Riigi vahendite kasutamise ja riigi vastutuse kriteeriumi puhul viidati otsuses kummaski lepingus kajastuva võimaliku abiga seoses, et BIZKAILUR on 100 % avaliku võimu omandis ja kontrolli all olev ettevõte ning täidab talle riigi poolt usaldatud ülesandeid. Valikulisusega seoses märgiti, et Habidite ja AFERi kontsern said lepingutest selgesti ainuisikuliselt kasu. Konkurentsi moonutamise ja liidusisese kaubanduse mõjuga seoses rõhutati, et Habidite tegutseb ehitussektoris, kus konkurents on väga tihe ja kus ühe ettevõtte abistamine võib kahjustada teiste liikmesriikide ettevõtteid.
(36)
Menetluse algatamise otsuses väljendati kahtlust teatatud lepingutes osutatud abi kokkusobivuse suhtes aluslepinguga, võttes arvesse kokkusobivuse kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 (19), komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 800/2008 EÜ, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (20), ning ajutises raamistikus praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (21).
IV. HISPAANIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
(37)
Hispaania ametiasutused ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta oma märkusi (vt põhjendus 3 eespool), kuid esitasid komisjoni nõudmisel pärast menetluse algatamise otsust lisateavet ning vastasid samuti mõnele Habidite esitatud väitele. Kõnealuste vastuste ja lisateabe kokkuvõte on esitatud põhjendustes (48)-(54).
V. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(38)
Nagu näidatud põhjendustes (3) ja (6), esitas Habidite menetluse alustamise otsuse kohta oma kommentaarid 9. aprillil 2010 ning lisateabe ja kommentaarid 27. juulil 2010, 6. aprillil 2011 ja 7. juulil 2011. Nende väidetega avaldas Habidite asjakohaseid fakte, mida komisjon menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei teadnud, ning esitas vastuväiteid abi olemasolu kohta teatatud lepingutes. Kõnealuste väidete ja Habidite esitatud lisafaktide kokkuvõte on toodud põhjendustes (39)-(47).
(39)
Esiteks väitis Habidite, et maa- ja eluruumide lepinguga samal päeval (15. detsembril 2006) sõlmiti kolmas leping. Kõnealuse kolmanda lepingu alusel (edaspidi „koolitusabi leping”) kohustus Diputación andma Habiditele tema tehase 1 100 uue töölise jaoks koolitusabi. Eelkõige kohustus Diputación katma 1 100 töötaja koolituskulud, samal ajal kui Habidite omalt poolt kohustus säilitama kõnealused 1 100 uut töökohta vähemalt viie aasta jooksul. Ka koolitusabi leping peatati faktiliselt Habidite projekti läbikukkumise tõttu (vt põhjendused (29)-(31)).
(40)
Teiseks esitas Habidite dokumendid, millest nähtus, et Habidite projekt oli heaks kiidetud Gobierno Vasco (Baskimaa omavalitsuse) 30. detsembri 2008. aasta otsusega, regionaalabi kogusummaks oli 6 miljonit eurot grupierandiga hõlmatud regionaalabi kava XR 175/2007 raames (22).
(41)
Kolmandaks väitis Habidite, et pärast Habidite projekti peatamist esitas ta oma 6. veebruari 2009. aasta ja 17. septembri 2009. aasta kirjaga halduskaebuse selle kohta, et Diputación ja BIZKAILUR ei täida oma kolmest lepingust tulenevaid kohustusi. Samuti väitis Habidite, et kavatseb oma kaebused esitada pädevale Hispaania kohtule.
(42)
Habidite väidab, et maa- ja eluruumide leping ei täida kumulatiivseid kriteeriume, mille abil määratakse riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(43)
Teiste riigiabi tunnuste kohta, v.a eelis, esitas Habidite järgmised argumendid, mis on mõlema teatatud lepingu puhul ühised:
a)
nende kahe lepinguga ei kaasne riigi ressursside üleminek, sest kuna need sisaldavad tavapärastel tingimustel toimuvaid turutehinguid, ei too see endaga kaasa riigi ressursside kadu (vastavalt Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra (23) kohtuasjas);
b)
ei saa eeldada, et eluruumide leping täidab valikulisuse kriteeriumi ainuüksi seetõttu, et lepingut ei sõlmitud riigihanke tulemusena. Vastavalt 18. aprilli 1986 kuninglikule dekreedile nr 781/1986, millega kiidetakse heaks kohaliku omavalitsuse kehtivate õigusnormide läbivaadatud tekst Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (25) artiklile 31võib selliseid lepinguid sõlmida ka otse, st ilma riigihanketa, kui see on põhjendatud projekti tehnilise laadiga või ainuõiguste kaitsega;
c)
Habidite kokkupandavate moodulite ainulaadsed tooteomadused ja monteerimistehnoloogia välistavad konkurentsi moonutamise või liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamise võimaluse. Juhtumite N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ja N-04059 TDR Capital/Agelco puhul määratles Hispaania konkurentsiamet asjaomase turu „moodulmajade tootmise, müügi ja rentimisena”. Kõnealuse määratluse kohaselt näitab Habidite moodulite ainukordsus, et tal ei ole otseseid konkurente, keda need kaks lepingut võiksid kahjustada. Veelgi enam, komisjoni otsuses juhtumi M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) puhul sedastati, et moodulehitiste turg on kohalik või piirkondlik, sest transpordikulud välistavad reaalse konkurentsi suuremate vahemaade tagant. Habidite hinnad olid toote tehnilisi omadusi arvestades igatahes väga konkurentsivõimelised.
(44)
Samuti on Habidite esitanud konkreetsed üksikasjalikud vastuväited sellele, nagu oleks emma-kummaga nendest kahest teatatud lepingust antud talle eelis.
(45)
Eluruumide lepingu puhul väidab Habidite põhimõtteliselt, et ta ei saanud eelist, kuna sätestatud müügihinnad ei ületanud turuhindade taset, vaid jäid sellest tegelikult allapoole. Täpsemalt:
a)
hinnad, mida Habidite eluruumide lepingu kohaselt pidi saama, jäid iseenesest alla turuhinna taseme, võttes arvesse, et BIZKAILUR oleks eluruumid müünud reguleeritud, alla turuhinna jääva hinna eest, mis oli seadusega kehtestatud osalise sooduskava (viviendas tasadas) raames müüdavatele eluruumidele - vt põhjendused (14)-(19);
b)
keskmine hind, mida BIZKAILUR Habidite ehitatud eluruumide eest oleks saanud, st 2 010,19 eurot/m2, oli võrreldav hinnaga, mida BIZKAILUR maksis sel ajal sarnaste lepingute kohaselt täieliku ja osalise sooduskava raames müüdavate eluruumide ehitamise eest. Näiteks tasus Habidite sõnul BIZKAILUR 2007. aastal sotsiaalmajade ehitamise eest Lemoizis 2 277 eurot/m2 eest, Ziérbanas 1 964 eurot/m2 eest ja Areatzas 2 021 eurot/m2 eest. 2007. aastal oli osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel müüdavate 84 m2 pindalaga eluruumide keskmine hind Biskaia neljas omavalitsusüksuses 1 808,69 eurot/ruutmeeter (27);
c)
igal juhul oleks Habidite saanud eluruumide lepingu kohaselt ainult vastavalt 83 % ja 83,30 % kõnealusest keskmisest hinnast 2 010,19 eurot/m2 (alla 75 m2 pindalaga eluruumide puhul) - vt põhjendused (24)-(25). Sellega seoses oli menetluse algatamise otsuses ekslikult märgitud, nagu Habidite ise saaks lepingu alusel hinna 2 010,19 eurot/m2;
d)
keskmine hind, mida BIZKAILUR oleks Habidite ehitatud eluruumide eest saanud, jäi tunduvalt alla selle hinnataseme, millega müüdi samaväärseid eluruume provintsi vabaturul. 2007. aastal oli Biskaia provintsis keskmine turuhind 2 921,90 eurot/ruutmeeter (28).
(46)
Maalepinguga seoses väidab Habidite, et ta ei oleks eelist saanud, sest tema arusaamise kohaselt oleks ta pidanud vastavalt lepingu sätetele tasuma BIZKAILURile lisaks maa ostu ja kohandamise tegelikule maksumusele ka käesoleva tehinguga seotud finantseerimiskulud.
(47)
Peale selle vaidlustab Habidite kuluprognoosi, mille Diputación esitas maa ostu ja kohandamise kohta. Maalepingu kohaselt pidi BIZKAILUR ostma projekti jaoks ainult 101 403 m2 ja mitte 205 000 m2 maad, nagu osutas Diputación. Lisaks oli vale 254 785 m2 maa tööstusmaaks muutmise maksumus, mis Diputacióni väitel oli 28,5 miljonit eurot. Tundus, et tegelikult vastavad need kulud kuludele, mida Diputación kandis teise projekti, täpsemalt Kadagua maantee Kastrexana Arbuio - Sodupe lõigu ehitamisel. Ühtlasi väidab Habidite, et tema projekti jaoks ostetud maad on ebaseaduslikult kasutatud prügi ladustamiseks, nagu on tuvastatud ka Barakaldo esimese astme kohtu 1. septembri 2010. aasta otsuses nr 148/2010.
VI. LISATEAVE JA HISPAANIA AMETIASUTUSTE KÄEST SAADUD VASTUSED HABIDITE MÄRKUSTELE
(48)
Vastuseks komisjoni küsimustele kinnitas Diputación, et Habidite projekt peatati, ja kohustusi, mis Habidite maa- ja eluruumide lepingu alusel võttis, ei ole täidetud.
(49)
Koolitusabilepingu puhul (vt põhjendus (39) eespool) juhib Diputación tähelepanu asjaolule, et tema kohustus maksta Habidite tehase 1 100 töötajale koolitusabi sõltus lepingu artikli 10 kohaselt asjaomaste õigusaktide täitmisest, sealhulgas seetõttu kaudselt komisjoni võimalikust teavitamisest või loast vastavalt kehtivatele riigiabi eeskirjadele. Diputación kinnitab, et nimetatud koolitusabi ei makstud välja.
(50)
Kui Diputaciónilt küsiti teatatud lepingute ja 2008. aastal Baski omavalitsuse antud riigiabi seoste kohta ning selle kohta, kas mõlemad meetmed puudutavad sama investeerimisprojekti, ei välistanud Diputación võimalust, et tegu on sama investeerimisprojektiga, kuid märkis, et see ei pruugi tähendada, et rahastamiskõlblikud kulud, mida piirkondlik omavalitsus 2008. aastal 6 miljoni eurose abi puhul arvesse võttis, on samad projekti rahastamiskõlblikud kulud mis 2006. aastal, kui teatatud lepingud allkirjastati. Sellega seoses viitab Diputación Baski omavalitsuse ja Habidite esitatud teabele.
(51)
Seoses Habidite maalepingust tuleneva tagasimaksekohustusega ja eelkõige Habidite väitega, et tema tõlgenduse kohaselt hõlmab tema tagasimaksekohustus maaostu ja kohandamisega seotud finantseerimiskulusid, viitab Diputación maalepingu tegelikule sõnastusele. Maalepingu artikli 1 punkt vi kõlab järgmiselt: „Hind, mida [Habidite] peab maksma, võrdub tegelike kuludega, mida BIZKAILUR S.A. […] kannab […] kirjeldatud maa ostmisel”.
(52)
Lõppkokkuvõttes ei olnud Habidite ja AFERi kontsern kui sellised Diputaciónile kättesaadava teabe kohaselt kahe teatatud lepingu sõlmimise ajal raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktides 9, 10 ja 11 osutatud tähenduses raskustes ettevõtted.
(53)
Baski omavalitsus omakorda edastas teabe 30. detsembril 2008 Habiditele 6 miljoni euro summas antud riigiabi kohta, sealhulgas rahastamiskõlblikud kulud, mida võeti arvesse käesoleva abi andmisel. Rahastamiskõlblike kulude liigid esitatakse tabelis allpool:
Koguinvesteering (miljonites eurodes)
90,42
Uurimis- ja arenduskulud
13,71
Rahastamiskõlblikud kulud, millest:
76,71
IT
2,85
Maa
5,5
Ehitised
34,76
Tehnika
19,14
Masinad
11,94
Muud seadmed
0,737
IT-seadmed
0,965
Lisamaa ja -ehitised
3,9
Rahastamiskõlblikud kulud kokku
72,8
Antud abi
6
(54)
Abi ei ole välja makstud. Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (29) punktile 65 esitasid Hispaania ametiasutused 19. veebruaril 2009 komisjonile teabelehe abi kohta, mis on heakskiidetud regionaalabi kava kohaselt antud suurtele investeerimisprojektidele, millest ei ole vaja teatada (30).
VII. HINNANG
(55)
Käesolevas otsuses ei käsitleta a) Diputacióni ja Habidite vahel 15. detsembril 2006 sõlmitud koolitusabilepingut ega b) riigiabi summas 6 miljonit eurot, mille Baskimaa omavalitsus andis Habidite kontsernile 30. detsembril 2008 põhjendustes 56-59 esitatud põhjustel.
(56)
Diputacióni ja Habidite vahel teatatud lepingutega samal kuupäeval sõlmitud koolituslepinguga seoses (vt põhjendused (39) ja (49)) märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused ei teatanud nimetatud meetmest ja menetluse algatamise otsuses seda ei käsitletud. Vastavalt väljakujunenud tavadele (31) loetakse riigiabi antuks hetkel, kui selle väljamaksmiseks on olemas õiguslikult siduv tingimusteta kohustus. Koolitusabilepingu artiklis 10 (vt põhjendus (49)) kehtestatakse tingimus, et koolitusabi makstakse ainult juhul, kui on järgitud asjaomaseid õigusakte, sealhulgas liidu riigiabi eeskirju. Sellest tulenevalt ei saa väita, et lepingu sõlmimise hetkel ei kehtinud lepingus kehtestatud koolitusabi väljamaksmise kohustuse suhtes tingimusi. Lisaks kinnitasid Hispaania ametiasutused, et käesoleva lepinguga ettenähtud koolitusabi ei makstud välja. Kuna Habidite projekt Alonsotegis ei saanud teoks, ei ole abi väljamaksmine igal juhul tõenäoline ka tulevikus.
(57)
Samuti ei käsitleta otsuses regionaalabi summas 6 miljonit eurot, mille Baskimaa omavalitsus andis 30. detsembril 2008 Habiditele (vt põhjendused (40) ja (50)). Siiski tuleks märkida, et nii mõlemad käesolevas otsuses käsitletud teatatud lepingud kui ka 2008. antud regionaalabi viitavad samale investeerimisprojektile, st Habidite moodulite tehase ehitamisele Alonsotegis. Seda väidet Baskimaa omavalitsus ja Diputación eraldi ei vaidlustanud (vt põhjendus (50)).
(58)
Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (32) punktile 66 peavad Hispaania ametiasutused tagama 2008. aastal antud regionaalabi suhtes kehtivate abi kumuleerumise sätete täitmise.
(59)
Lisaks tuleb meenutada, et Diputacióni esitatud teabe kohaselt (vt põhjendus (30)) tehti selle investeerimisprojekti jaoks vajaliku maa ostuga algust mais 2007 ja kuni aprillini 2008 osteti selleks üksteise järel mitu maatükki. Seega alustati projekti kallal tööd juba mais 2007. Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (33) punktile 38 võib selleks, et tagada regionaalabi stimuleeriv toime investeeringule, abi anda ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja pädevad asutused on seejärel kirjalikult kinnitanud enne projekti kallal töö alustamist, et see vastab põhimõtteliselt abikavaga kehtestatud abikõlblikkuse tingimustele.
(60)
Enne abi olemasolu ja selle aluslepinguga kokkusobivuse hindamist peab komisjon määratlema sel hetkel kohaldatavad riigiabi eeskirjad.
(61)
Maa- ja eluruumide leping allkirjastati 15. detsembril 2006, kuid komisjonile esitati need läbivaatamiseks alles aprillis 2009. Nagu juba osutatud eespool põhjenduses (56), loetakse vastavalt väljakujunenud tavale (34) riigiabi antuks hetkel, kui selle väljamaksmiseks on olemas õiguslikult siduv tingimusteta kohustus. Nende kahe teatatud lepingu puhul tekkis selline õiguslikult siduv tingimusteta kohustus 15. detsembril 2006, kui Diputación ja BIZKAILUR allkirjastasid nimetatud kaks teatatud lepingut. Nende kahe lepinguga seotud abi on seetõttu ebaseaduslik, kuna see anti aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes.
(62)
Vastavalt CELF/SIDE kohtupraktikale (35) ei tühista teatamiskohustust või rakendamiskeeldu rikkudes antud abi ebaseaduslikkust ei järgnev teatamine ega kõlblikkuse kinnitamine. Nagu on näidatud komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (36), kohaldati õigusvastase riigiabi suhtes eeskirju, mis kehtisid abi andmise ajal - praegusel juhul 15. detsembril 2006. Nimetatud põhimõtteid kinnitatakse ka aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste punktides 63 ja 105 (37). Seepärast tugineb komisjon nii abi olemasolu kui ka kokkusobivuse hindamisel riigiabi eeskirjadele, mis kehtisid kahe teatatud lepingu allkirjastamise ajal 15. detsembril 2006.
VII.1. Riigiabi olemasolu
(63)
Et teha kindlaks, kas uuritavad meetmed hõlmavad riigiabi, peab komisjon hindama, kas need vastavad aluslepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud kumulatiivsuse tingimustele. Kõnealuses sättes määratletakse, et „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” Neid kumulatiivsuse kriteeriume mõlemas teatatud lepingus uuritakse põhjendustes 64-107 allpool.
VII.1.1 Meede 1: maaleping
(64)
Üks kriteeriume, mille põhjal määratakse, kas konkreetne meede hõlmab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on riigi vahendite kasutamine kas riigi vahendite väljamaksmise või riigi saamatajäänud tulu näol. Lisaks võib kehtiva kohtupraktika kohaselt (38) lugeda riigi vahenditeks ka avaliku ja erasektori ettevõtete vahendeid, mis kuuluvad kas otse või kaudselt avaliku sektori asutuste kontrolli alla, selles mõttes, et need jäävad riigi kontrolli alla ja seega on kättesaadavad pädevatele avaliku sektori asutustele. Sellega seoses märgib komisjon põhjendustes (65) ja (66) järgmist.
(65)
Esiteks sõlmisid Diputación ja BIZKAILUR maalepingu ühiselt. Leping sisaldab mitut selget viidet, et lepingu raames tegutses BIZKAILUR Diputacióni käepikendusena. Diputacióni ja BIZKAILURi nimel kirjutas maalepingule alla Diputacióni esimees (Diputado General). Maalepingu preambuli punktis 2 on sätestatud, et Diputacióni kui BIZKAILURi 100 % omaniku riikliku poliitika eesmärgid hõlmavad uute ja innovatiivsete investeerimisprojektide edendamist, töökohtade loomist ja Biskaia provintsi kodanike juurdepääsu parandamist sotsiaaleluruumidele. Maalepingu preambuli punktis 5 on sätestatud, et leping on mõeldud preambuli punktis 2 osutatud majandus- ja sotsiaalpoliitika eesmärkide saavutamiseks kas otse või riigiettevõtete nagu näiteks BIZKAILUR kaudu.
(66)
Teiseks olid vahendid, mida BIZKAILUR sai kasutada oma kohustuste täitmiseks (osta Alonsotegis Habidite tehase ehitamiseks maad ja kohandada see tööstuslikuks kasutuseks), Diputacióni kontrolli all. Alates 1999. aastast oli BIZKAILUR kuulunud 100 % Diputaciónile ja olnud tema kontrolli all (39). Olemas on järgmised Stardust Marine'i kohtumääruses (40) määratletud „iseloomulikud” ja „struktuurilised” näitajad, mis osutavad, kas BIZKAILURi tegevust maalepingu raames võib seostada riigiga:
a)
BIZKAILURi tegevuse ulatuse maalepingu raames määras Diputación;
b)
kõnealuses lepingus tegutses BIZKAILUR selgelt Diputacióni nimel;
c)
BIZKAILURi üksnes riikliku poliitika eesmärkide saavutamisele suunatud tegevuse spetsiifiline iseloom näitab, et nimetatud ettevõtja ei olnud tavaline turutingimustel konkureeriv turuosaline.
(67)
Pidades silmas põhjendustes (65) ja (66) esitatud näitajaid, leitakse, et maalepingu puhul on riigi vahendite ja riigiga seostatavuse kriteerium kinnitust leidnud.
(68)
Komisjon uuris selle maa eest tasumise tingimusi, mille Diputación ja BIZKAILUR pidid Alonsotegis maalepingu teise osa artikli 1 punktide vi ja vii kohaselt Habidite projekti jaoks eraldama (vt ka põhjendus (20) eespool), ning järeldab selle alusel põhjendustes (69)-(83) järgmist.
(69)
Maalepingu teise osa artikli 1 punkti vi kohaselt võrdus hind, mida Habidite pidi maksma BIZKAILURi ostetud ja tööstuslikuks kasutamiseks kohandatud maa eest, „tegelike kuludega, mida BIZKAILUR […] kannab […] maa ostmisel”. Habidite väitis (vt põhjendus (46)), et tema arvates peab see hõlmama ka finantseerimiskulusid. Sellise tõlgendusega ei saa siiski nõustuda. Viide „tegelikele kuludele, mida kantakse maa ostmisel” on piisavalt selge ega nõua edasist tõlgendamist: see hõlmab ainult hinda, mille BIZKAILUR maa ostmisel tegelikult tasus.
(70)
Seega tuleb järeldada, et esiteks välistab selline sõnastus selgelt tegelikud kulud, mida BIZKAILUR kandis maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise eest.
(71)
Teiseks nähti maalepingu teise osa artikli 1 punktiga vii ette tagasimaksetingimused, st nelja-aastane ajapikendus koos sellele järgneva nelja aastase tagasimaksega, millest igaüks vastab 25 %-le BIZKAILURi poolt tegelikult tasutud maa ostuhinnast, on tegelikult samaväärsed intressivaba laenuga. Maalepingu artikli 1 punkti vii sõnastust ei saa tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ka samaväärse laenu finantseerimiskulusid, st intressi, mida turul tegutsev võlausaldaja oleks Habidite käest sarnase laenu eest nõudnud. On igati põhjust kahelda, kas BIZKAILURiga sarnases olukorras olev eraettevõtja oleks nõustunud loobuma Habiditelt maa kohandamise kulude väljanõudmisest ning oleks lisaks nõustunud nelja-aastase ajapikendusega maa ostuhinna tasumisel ning täieliku tasumisega seitsme aasta jooksul maa omandiõiguse Habiditele üleandmisest arvates, nõudmata selle finantseeringu eest intressi.
(72)
Võttes arvesse põhjendustes (69)-(71) esitatud teavet, tuleb tõdeda, et Habidite oleks saanud maalepingust eelise, mis ei oleks olnud võimalik tavalistel turutingimustel. Eelis hõlmab kahte järgmist komponenti:
a)
saamata jäänud intress laenu eest, mis võrdus BIZKAILURi tasutud maa ostu kogukuludega vastavalt lepingu tingimustele (seitsmeaastane laen nelja-aastase ajapikenduse ja nelja võrdse aastase osamaksega, millest igaüks vastab 25 %-le tasutud summast) ning
b)
kulusid, mida BIZKAILUR oleks kandnud, kohandades tööstuslikuks kasutamiseks projekti jaoks vajaliku maatüki pindalaga vähemalt 101 403 m2, nagu on sätestatud maalepingu artikli 1 punktis ii (st vähemalt 81 600 m2 tehase jaoks, 5 300 m2 kontoripindade ja juurdeehitiste jaoks ning 14 300 m2 tööstuslikuks kasutamiseks).
(73)
Esimene komponent, st maa ostuhinna tagasimakselt saamata jäänud intress oleks komisjoni hinnangul ulatunud netoekvivalendini 13,21 % ostuhinnast, mis BIZKAILUR tasus. Netoekvivalenti arvutati põhjendustes (74)-(77) esitatud viisil.
(74)
Esimeses etapis selgitati Hispaanias 2006. aasta detsembris kehtinud viitemäära alusel välja sarnase laenu suhtes kohaldatav intressimäär, mis oli komisjoni viitemäärade teatise kohaselt 4,36 % (41).
(75)
Teises etapis ei ole komisjoni 1997. aasta teatise viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (42) (edaspidi komisjoni 1997. aasta teatis; kehtis maalepingu sõlmimise ajal) kohaselt vaja kõnealusele viitemäärale Habidite krediidiriskiprofiili kajastamiseks midagi lisada. Vastavalt komisjoni 1997. aasta teatisele kajastasid viitemäärad eri liikmesriikides keskmise ja pika tähtajaga (viie- kuni kümneaastaste) hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatavat keskmist intressimäära. Kõnealust üldpõhimõtet komisjoni määrusega (EÜ) nr 794/2004 oluliselt ei muudetud (43). Kuivõrd Habidite ja AFERi kontserni krediidiriskireitingu kohta tollal otsest teavet ei olnud, võib komisjoni arvamuse kohaselt eeldada, et sel ajal oli Habidite harilike tagatistega tavaline ettevõte. Tõepoolest nõustusid nii Diputación kui ka Habidite, et Habidite ja AFERi kontsern ei olnud sel ajal raskustes ettevõtted raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktide 9, 10 ja 11 tähenduses (vt põhjendus (52) eespool).
(76)
Kolmandas etapis kohandati nimetatud tagasimaksega seotud abi brutoekvivalenti, et võtta arvesse ettevõtte tulumaksu, mida saaja oleks pidanud tasuma ja mis oli sel ajal Hispaanias 35 %.
(77)
Põhjendustes (74)-(76) toodud elementide alusel on sooduslaenu netoekvivalent esitatud allpool olevas tabelis:
Laenusumma
100 %
Laenu pikkus
7 aastat
Tagasimakse ajapikendus
4 aastat
Viitemäär
4,36 %
Marginaal/lisasumma
0
Kohaldatav koguintressimäär
4,36 %
Abi brutoekvivalent
20,33 %
Ettevõtte tulumaks
35 %
Abi netoekvivalent (pärast maksustamist)
13,21 %
(78)
Samuti märgib komisjon, et lepinguosalised vaidlevad projekti jaoks maa omandamise tegeliku kulu üle, mille põhjal tuleks abi summa määratlemiseks netoekvivalenti kohaldada. Nagu osutatud eespool põhjenduses (30), väidab Diputación, et kuni 2009. aasta septembrini oli BIZKAILUR tasunud 4,7 miljonit eurot, et osta 205 000 m2 maad ning tema hinnangul oli ülejäänud projekti jaoks vajaliku 95 000 m2 maa ostmiseks vaja veel 2,6 miljonit eurot. Habidite seevastu väidab, et BIZKAILURil ei olnud selle projekti jaoks vaja nii suurt maatükki osta, sest maalepingus sätestati kokku ainult 101 403 m2 maa ostmine (vt põhjendus (47) eespool).
(79)
Vaidlusega seoses märgib komisjon esiteks, et maalepingu artikli 1 punkti ii konkreetse sõnastuse kohaselt oleks projekti jaoks mõeldud maa-ala pidanud olema kokku vähemalt 101 403 m2. Teiseks ei saa komisjon osaliste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe põhjal selles küsimuses selget seisukohta võtta. Kuna aga maalepingus sätestatud abi ei ole välja makstud ning puudub vajadus seda tagasi nõuda, võib küsimuse, millise hinna täpselt oleks Habidite pidanud maa ostmise eest tagastama, jätta lahtiseks. Nimetatud otsuse tähenduses piisab sellest, kui tuvastada maalepingus sätestatud tagasimaksetingimustes sisalduv abi tunnus.
(80)
Abi komponendiks on seega 13,21 % Habidite jaoks vajaliku maa ostuhinnast, mis tuli tasuda BIZKAILURile vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii. Sel viisil määratletud summa vastab BIZKAILURil saamata jäänud intressile, mida ettevõtja oleks nõudnud seitsmeaastase laenu eest nelja-aastase ajapikenduse ja nelja võrdse aastase osamaksega (igaüks neist 25 % tasutavast summast). See abi komponent arvutatakse tegelike kulude alusel, mida BIZKAILUR oleks pidanud maalepingu teise osa artikli 1 punktis ii sätestatud maa ostmisel kandma.
(81)
Sarnaseid kaalutlusi tuleb rakendada maalepingus sätestatud teise abi komponendi, st maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise kulude suhtes, mida maalepingu kohaselt ei tulnud BIZKAILURile tagasi maksta (selle kohta vt põhjendused (69) ja (70)). Siinkohal lähevad osaliste arvamused summade osas taas kord lahku. Diputacióni sõnul ulatusid märtsis 2009 nimetatud kulud hinnanguliselt 28,5 miljoni euroni (vt põhjendus (30)). Habidite aga leiab, et hinnang on ülepaisutatud (vt põhjendus (47)): osaliselt seetõttu, et BIZKAILUR ostis rohkem maad kui maalepingu kohaselt projekti jaoks vaja, ja osaliselt seetõttu, et ta on kasutanud osa projekti jaoks juba ostetud maast muul otstarbel, nt prügi ladustamiseks.
(82)
Taas kord, arvestades et abi ei ole välja makstud ja et seda ei ole vaja tagastada, piisab käesoleva otsuse kontekstis nimetatud abikomponendi määratlemisest maalepingus: see hõlmab kogukulusid, mis BIZKAILUR oleks pidanud tasuma maatüki kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punkti iii tingimustele - kulusid, mida Habidite ei pea lepingu teise osa artikli 1 punkti vi sõnastuse kohaselt BIZKAILURile tasuma.
(83)
Samuti teeb komisjon järelduse, et põhjendustes (68)-(77) tuvastatud eelist, mis hõlmab kaht põhjenduses (80) ja (82) kirjeldatud komponenti, tuleb pidada valikuliseks, kuna see oleks maalepingu alusel antud ühele konkreetsele kasusaajale, täpsemalt Habiditele ja AFERi kontsernile, kuhu Habidite kuulub.
(84)
Nagu põhjenduses (43) osutatud, väidab Habidite, et teatatud lepingutega ei moonutata konkurentsi järgmistel põhjustel: a) asjaomasel turul tegeldakse ainult „moodulmajade tootmise, müügi ja rentimisega” ning b) Habidite kokkupandavate moodulite ainulaadsete omaduste tõttu ei ole ettevõttel konkurente.
(85)
Komisjon ei saa Habidite esitatud argumentidega nõustuda. Isegi kui Habidite kokkupandavaid mooduleid saaks nende omaduste põhjal pidada ainulaadseks tooteks, tuleb praegusel juhul asjaomast tooteturgu määratleda laiemas tähenduses majade üldise ehitus- ja müügituruna, mis hõlmab nii vabaturul kui ka turu reguleeritud osas müüdavaid maju (sotsiaaleluruumid).
(86)
Nagu Habidite ise väidab, võib BIZKAILURile müüdavate majade hindu võrrelda vabaturul müüdavate majade või lõpuks täieliku või osalise sooduskava alusel müüdavate majade hindadega. See, et BIZKAILUR sõlmis osalise sooduskava alusel majade müümiseks lepinguid ka teiste ehitajatega peale Habidite, näitab, et teised ehitajad tõepoolest konkureerisid sel ajal Habiditega, et ehitada BIZKAILURile maju täieliku ja osalise sooduskava alusel müümiseks.
(87)
Pealegi näitas Habidite Baskimaa omavalitsusele oma 2008. aasta regionaalabitaotluse toetuseks esitatud äriplaanis (dateeritud novembris 2008, lk 10-12), et ta on konkureerinud tavaliste majade müüjatega mitmel Hispaania piirkondlikul turul, kus ta kavatses oma tooteid müüa (sealhulgas eelkõige Baskimaal, Navarras, Kantaabrias, La Riojas, Madridis ja Kataloonias, kuid vähemal määral ka teistes Hispaania autonoomsete piirkondades). Selle tulemusena kasvas tema üldine prognoositav turuosa Hispaanias (vabaturul, pluss sotsiaaleluruumide projektid) 0,4 %-lt 2011. aastal kuni 1 %-ni ajavahemikul 2012-2016. Näiteks 2011. aasta kohta prognoosis Habidite kogu Hispaania turul müüdavate majade koguarvuks umbes 320 000, millest 1 403 maja tootmisega 2011. aastal oleks ta saavutanud turuosa 0,4 %. Konkreetselt Baskimaa turul prognoosis Habidite 2011. aastaks turuosa 0,5 % ja alates 2014. aastast kuni 2,8 %, hinnates ajavahemikul 2011-2016 piirkonna aastaseks kogunõudluseks 8 000 maja.
(88)
Väljakujunenud kohtupraktika põhjal tuleb abi lugeda konkurentsi moonutavaks, kui see tugevdab abi saanud ettevõtte finantsseisundit nende konkurentide ees, kes abi ei saanud (44). Pidades silmas seda põhimõtet ja eespool esitatud kaalutlusi, tuleb teha järeldus, et Habiditele ja AFERi kontsernile maalepingu alusel antud abi oleks avaldanud konkurentsile moonutavat mõju, kuna see oleks võimaldanud Habiditel vähendada tavaliselt ettevõtte enda kanda jäävaid investeerimiskulusid ning saada selle tulemusena tegelike ja võimalike konkurentide ees konkurentsieelis.
(89)
Sarnaselt põhjendustes (84)-(87) osutatule, ei saa nõustuda Habidite väitega, et asjaomane geograafiline turg on kokkupandavate moodulite transpordikulu tõttu eeskätt moodulmajade puhul kohaliku või piirkondliku tähtsusega. Tänu Baskimaa geograafilisele lähedusele teistele liikmesriikidele ja merele ei oleks täiendavad transpordikulud tõenäoliselt Habidite võimalike konkurentide võitmisel selles autonoomses piirkonnas otsustavaks saanud. Vastupidi, transpordikulud ei oleks pruukinud osutuda Habidite jaoks takistuseks konkureerimisel majade ehitamiseks lähedal asuvatesse liikmesriikidesse.
(90)
Sama kohtupraktika kohaselt, millele viidati põhjenduses (88), on olukord selline, et kui riigiabi tugevdab ettevõtte finantsseisundit teiste liidusiseses kaubanduses konkureerijatega võrreldes, on abi konkurentsi kahjustanud. Abi võib olla selline, et see mõjutab liidusisest kaubandust isegi siis, kui abi saanud ettevõtja ise ei osale piiriüleses tegevuses (45).
(91)
Põhjendustes (89) ja (90) osutatud kaalutluste põhjal teeb komisjon järelduse, et maalepinguga seotud abi oleks liikmesriikide vahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutanud.
VII.1.2 Meede 2: eluruumide leping
(92)
Põhjendustes (64)-(67), (84)-(88) ja (89)-(90) esitatud kaalutlused, mis käsitlevad riigi vahendite kasutamist ja riigiga seostatavuse kriteeriumi, konkurentsi moonutamist ja liidusisese kaubanduse moonutamise määratlust, kehtivad mutatis mutandis ka eluruumide lepingu puhul. Järelikult käsitletakse põhjendustes (93)-(96) ainult valikulise eelise kriteeriumi.
(93)
Nagu põhjenduses (45) selgitatud, väidab Habidite, et eluruumide lepinguga ei antud talle eelist, kuna tegelikult jäid hinnad, mida BIZKAILUR pidi maksma 1 500 eluruumi eest, mis Habidite pidi kõnealuse lepingu alusel ehitama, allapoole turu taset.
(94)
Nimelt väidab Habidite kõigepealt, et 1 500 eluruumi, mille Habidite pidi lepingu kohaselt üle andma, oleks BIZKAILUR ära müünud osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas) kõrgeima võimaliku hinna eest, mis vastavalt kehtivale piirkonnaseadusele oli Baskimaa omavalitsuse 1. augusti 2004. aasta korraldusega kehtestatud 1,7-kordne hind, mida seejärel tuli Hispaania statistikaameti määratud tarbijahinnaindeksi alusel korrigeerida (selle kohta vt põhjendused (17) ja (18)). Keskmine hind, mida BIZKAILUR võinuks seega 1 500 eluruumi eest saada, oli 2 010,19 eurot/m2, mis jääb allapoole Biskaia provintsis 2007. aastal vabaturul müüdud eluruumide keskmist hinda 2 921,9 eurot/m2. Lisaks oleks Habidite saanud endale ainult 83 % ja vastavalt 83,30 % (750 eluruumi eest pindalaga alla 75 m2) hinnast 2 010,19 eurot/m2, mille BIZKAILUR ise sai eluruumide müügist osalise sooduskava alusel.
(95)
Teiseks väidab Habidite, et hind, mida ta oleks BIZKAILURilt eluruumide lepingu alusel 1 500 eluruumi eest saanud, oli võrreldav hindadega, mida said teised ehitusettevõtted, kes olid sõlminud kõnealusel perioodil BIZKAILURi omaga sarnaseid lepinguid (näited on esitatud põhjenduses (45)).
(96)
Lõpuks väitis Habidite samuti, et vastavalt seadusandlikule dekreedile 78/1986 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (46) artiklile 31 võib selliseid lepinguid sõlmida ka otse, st ilma riigihanketa, kui see on põhjendatud projekti tehnilise laadiga või ainuõiguste kaitsega.
(97)
Olles hinnanud Habidite esitatud teavet ja argumente, esitab komisjon põhjendustes (98)-(107) järgmised tähelepanekud.
(98)
Esiteks tuleb märkida, et teave keskmiste hindade kohta, mida saavad teised BIZKAILURi omaga sarnaseid lepinguid sõlminud ehitusettevõtted, tugineb ainult ajakirjanduses avaldatud andmetel. Komisjon ei saanud Diputaciónilt selle küsimuse kohta otsest teavet - näiteks koopiatena sarnastest lepingutest, mida BIZKAILUR on sõlminud teiste ehitusettevõtetega. Igatahes viitavad nii Habidite kui ka Diputacióni hinnaprognoosid aastatele 2006 ja 2007, samal ajal kui eluruumide lepingu artikli A punkti c ja Habidite 2009. aastal avalikustatud äriplaani kohaselt oleks kõnealused 1 500 eluruumi BIZKAILURile üle antud ajavahemikul 2009-2011.
(99)
Isegi kui on tõsi, et hind, mida Habidite pidi kõnealuse lepingu kohaselt BIZKAILURilt nende 1 500 eluruumi eest saama, oli võrreldav hinnaga, mida said BIZKAILURilt sarnaste lepingute alusel teised ehitusettevõtted, ning jäi igal juhul alla selliste eluruumide vabaturul kehtivale hinnale, ei piisa sellest argumendist komisjoni järelduseks, et Habidite ei saanud kõnealuse lepinguga eelist. Samuti nagu märgitud menetluse algatamise otsuses (47), hõlmab eelis, mida Habidite lepingust sai, peamiselt asjaolu, et leping tagas tema esimese toodangu olulise osa müügi, vähendades sellega märkimisväärselt uue investeerimisprojektiga seostatavaid riske, mis on määratluse kohaselt uue toote tootmise käivitamisel (nagu olid Habidite moodulid) isegi suuremad.
(100)
On üldteada, et sel ajal valitses Hispaania ehitusturul ja valitseb praegugi väga tihe konkurents. See, et BIZKAILUR sõlmis Habiditega lepingu 1 500 eluruumi kohta, peab andma Habiditele tema konkurentidega võrreldes olulise eelise, isegi kui võtta arvesse ainult nõudlust täieliku ja osalise sooduskava alusel müüdavate majade ehitamise järele.
(101)
Asjaolu, et - nagu märkis Diputación - omavalitsuse kava (vt põhjendus (19)) kohaselt pidi BIZKAILUR ehitama kokku 3 000 täieliku sooduskava alusel ajavahemikul 2004-2007 müüdavat eluruumi, näitab kujukalt, et eluruumide arv, mis Habiditelt lepingu alusel telliti, ei olnud tähtsusetu. On tõsi, et omavalitsuse kava hõlmab ajavahemikku 2004-2007, samal ajal kui need 1 500 eluruumi, mis BIZKAILUR Habiditelt lepingu alusel tellis, pidi üle antama ajavahemikul 2009-2011 (vastavalt ettevõtte äriplaani 2009. aastal avaldatud versioonile). Sellegipoolest iseloomustab see eluruumide koguarvu, mis BIZKAILUR kavatses eluruumide lepingu sõlmimise ajal täieliku sooduskava alusel maha müüa.
(102)
Seda asjaolu tuleb hinnata, võttes arvesse osakaalu, mille Diputacióni ja BIZKAILURi lepingus sisalduvad eluruumid moodustavad Habidite prognoositavast kogutoodangust asjaomasel perioodil. 2009. aastal avaldatud äriplaanis hindas Habidite, et 2009. aastal ostab kõik tema toodetud 433 eluruumi ainuisikuliselt ära BIZKAILUR. 2010. aastal oleks BIZKAILUR ostnud 670 eluruumi, kusjuures Habidite kogutoodang oleks olnud 1 113 eluruumi. 2011. aastal oleks BIZKAILUR ostnud 342 eluruumi, kusjuures Habidite kogutoodang oleks olnud 3 151 eluruumi. See näitab, et eluruumide lepingu sõlmimise ajal prognoosis Habidite ise, et Diputación ja BIZKAILUR ostavad Habidite Alonsotegi tehase kahe esimese tegevusaasta (2009 ja 2010) toodangust ära olulise osa. See kinnitab järeldust, et eluruumide lepinguga vähendati märkimisväärselt uue investeerimisprojekti, eelkõige uue toote (Habidite moodulite) turuletoomisega seotud riske.
(103)
Teine näitaja, mis viitab, et nimetatud lepingu kaudu oleks Habidite vabanenud suuresti oma toote turul müümisega seotud riskist, tuleneb Habidite enda äriplaanist (dateeritud novembris 2008), mille ta esitas 2008. aasta regionaalabi saamiseks. Äriplaanis hindas Habidite kogu Baskimaal reguleeritud turul müüdavate eluruumide kogunõudluseks aastatel 2011-2016 umbkaudu 8 000 eluruumi aastas. Samas äriplaanis mainitakse, et Habidite kavatses toodangut müüa nii Baskimaal kui ka teistes Hispaania piirkondades eelkõige turu reguleeritud osas (sotsiaaleluruumid). Täpsemalt prognoosis Habidite 2011. aastal, et samal aastal ühtekokku toodetud 1 403 eluruumist müüb ta Hispaania reguleeritud turul kokku 289 eluruumi. See näitab, et pärast eluruumide lepingu lõppu (kuna 1 500 Diputacióni ja BIZKAILURi tellitud eluruumi tuli üle anda hiljemalt maiks 2011) oli nende majade osakaal, mida Habidite lootis reguleeritud turul müüa oma aastatoodangust, st 289 eluruumi ühtekokku toodetud 1 403 eluruumist, palju madalam kui sama näitaja Habidite tehase esimese kolme tegevusaasta jooksul Alonsotegis, mille suhtes kehtis eluruumide leping.
(104)
Teine oluline aspekt on tegelik nõudlus sotsiaaleluruumide järele Biskaia provintsis, mida BIZKAILUR rahuldas eluruumide lepingu kaudu. Diputación ega Habidite kumbki ei esitanud konkreetseid tõendeid tegeliku nõudluse kohta sotsiaaleluruumide järele, mida BIZKAILUR Habiditega antud tingimustel sõlmitud eluruumide lepingu kaudu rahuldas. Nagu juba põhjenduses (98) mainitud, tuli 1 500 kõnealuse lepinguga ettenähtud maja üle anda ajavahemikul 2009-2011. Veelgi enam, Diputación ei lükanud ümber väidet, et leping on sõlmitud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks (sotsiaaleluruumide pakkumiseks). Samuti tuleb märkida, et eluruumide lepingut ei sõlmitud riigihanke tulemusena - isegi kui Habidite enda viidete põhjal BIZKAILURi ja teiste ehitusettevõtetega sõlmitud sarnastele lepingutele tundub, et BIZKAILUR oleks pidanud lepingu sõlmimiseks sellise hanke korraldama.
(105)
Sellest seisukohast ei saa nõustuda Habidite väitega (vt põhjendus (96)), et kõnealuse lepingu eriline tehniline laad võimaldas lepingu sõlmida otse, ilma riigihanketa. Esiteks ei käsitleta Habidite viidatud sätetes selliseid juhtumeid nagu praegune, mille puhul projekti eriline laad seisnes uue toote turuletoomises. Eluruumide lepingu ese oli eluruumide ostmine, et müüa need seejärel osalise sooduskava alusel ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele. Selliste eluruumide ehitamiseks kasutatav tehnoloogia ei ole oluline ning kokkupandavatest moodulitest ehitatavad hooned konkureerisid otseselt traditsioonilistel meetoditel ehitatud hoonetega. Teiseks väljendas Baskimaa kontrollikoda (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) 2009. aasta jaanuari aruandes (48) kahtlusi maa- ja eluruumide lepingu õiguspärasuse suhtes, juhtides tähelepanu riigihankelepingutele, mis on sõlmitud läbipaistvuse ja pakkumismenetluste põhimõtet rikkudes.
(106)
P&O Ferriese kohtuasja (49) kohaselt ei piisa ainuüksi asjaolust, et avaliku sektori asutus ostab kaupu turuhinnaga, tegemaks järeldust, et tehing on sõlmitud tavapärastel tingimustel, kui riigil ei olnud nende kaupade järele tegelikku vajadust, eriti kui selliseid kaupu käsitlev leping on sõlmitud ilma riigihanketa. Praegusel juhul näitab teabe puudumine selle kohta, kas oli olemas tegelik vajadus, et BIZKAILUR müüks 1 500 lepingu alusel ehitatud eluruumi ajavahemikul 2009-2011 osalise sooduskava alusel, koos riigihanke puudumisega, et tehingut ei sõlmitud turutingimustel.
(107)
Pidades silmas põhjendustes (97)-(106) sätestatud kaalutlusi, teeb komisjon järelduse, et eluruumide lepingut ei saa lugeda tavapäraseks turutehinguks. Vastupidi, leping annab Habiditele ja AFERI kontsernile eelise, vabastades nad riskist, et neil on vaja müüa oma toodangut turutingimustel, konkureerides otseselt teiste ehitajatega. Abi elementi määratletakse siin kasumina, mille Habidite oleks saanud 1 500 eluruumi müümisest Diputaciónile ja BIZKAILURile eluruumide lepingu alusel: täpsemalt selle hinna, mida BIZKAILUR oleks saanud 1 500 eluruumi müügist eluruumide lepingu artikli A punktis e sätestatud hinnatingimustel, ja Habidite poolt nende 1 500 eluruumi tootmiseks kulutatud summade vahena. Eelis on valikuline, sest eluruumide lepingu alusel anti see konkreetselt Habiditele ja AFERi kontsernile.
VII.1.3 Esialgsed järeldused
(108)
Põhjenduste (64)-(90) ja (92)-(106) alusel ning ilma et see piiraks edasisi järeldusi kokkusobivuse kohta ELi riigihankeõigusega, tuleb teha järeldus, et nii maa- kui ka eluruumide leping hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(109)
Maalepingu puhul hõlmas riigiabi kaht komponenti:
a)
saamata jäänud intressi laenu eest, mis võrdus kogukuludega, mida BIZKAILUR tasus maa ostmisel Habidite projekti jaoks ning mis oleks antud intressivabalt seitsmeks aastaks nelja-aastase ajapikendusega. Saamata jäänud intress võrdub netoekvivalendiga 13,41 % BIZKAILURi poolt maa eest tasutud ostuhinnast vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii;
b)
kogumaksumus, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
(110)
Eluruumide lepingu puhul hõlmab abi kasumit, mida Habidite oleks saanud 1 500 eluruumi müügist kõnealuse lepingu kohaselt, täpsemalt eluruumide lepingu artikli A punktis e sätestatud 1 500 eluruumi hinna ning Habidite poolt nende 1 500 eluruumi tootmiseks kulutatud summade vahet.
VII.2. Kokkusobivus
(111)
2. detsembri 2009. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi maa- ja eluruumide lepingus osutatud abi kokkusobivuse kohta aluslepinguga vastavalt hindamise ajal kehtinud asjaomastele eeskirjadele, viidates eelkõige algsele ajutisele raamistikule (50), raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistele, ühenduse regionaalabi suunistele aastateks 2007-2013 (51) ja 2008. aasta üldise grupierandi määrusele (52).
(112)
Kuid nagu on osutatud põhjendustes (60)-(62), oli 15. detsembril 2006 maa- ja eluruumide lepingu kaudu antud abi ebaseaduslik (st antud enne komisjonile teatamist). Seepärast tuleb hinnata selle kokkusobivust riigiabi andmise ajal kehtinud riigiabieeskirjade alusel.
(113)
Kõnealusest ajalisest perspektiivist lähtudes ei ole võimalik maa- ja eluruumide lepingu põhjal antud abi analüüsida kriisiga seoses kehtivate erieeskirjade alusel, mis võeti vastu ja hakkasid kehtima hiljem.
(114)
Samuti ei saanud Diputacióni sõnul lugeda Habiditet ja AFERi kontserni 15. detsembril 2006 raskustes olevateks ettevõteteks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi 2004. aasta suuniste punktide 9, 10 ja 11 tähenduses. Seetõttu ei olnud nad maa- ja eluruumide lepingu sõlmimise ajal päästmis- ega ümberkorraldamisabikõlblikud.
(115)
Maa- ja eluruumide leping sõlmiti 15. detsembril 2006 uue investeerimisprojekti toetamiseks Alonsotegis, Gran Bilbao halduspiirkonnas (comarca) asuvas külas, mis sai sel ajal abi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (53). Seepärast tuleb uurida, kas maa- ja eluruumide lepingu alusel antud abi võis olla aluslepinguga kokkusobiv vastavalt regionaalabi suhtes 15. detsembril 2006 kehtinud eeskirjadele, täpsemalt 1998. aasta regionaalabi suunistele (54) (edaspidi „1998. aasta suunised”) ja mitut valdkonda hõlmava suurtele investeerimisprojektidele mõeldud regionaalabi raamprogrammile (55) (edaspidi 2002. aasta raamprogramm) ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c taustal.
(116)
Siseturuga kokkusobimiseks peab investeeringuteks ettenähtud regionaalabi vastama regionaalabi suhtes kohaldatavatele standardsetele kokkusobivuskriteeriumidele, mis maalepingu sõlmimise ajal 15. detsembril 2006 olid sätestatud 1998. aasta suunistes. Eelkõige pidi abi soodustama regionaalarengut ja toetama alginvesteeringute projekti, mille kallal alustati tööd alles pärast abisaaja abitaotluse esitamist (stimuleeriv mõju), abisaaja pidi investeerimisprojekti rahastama vähemalt 25 % ulatuses ning investeerimisprojekti tuli hallata abistatavas piirkonnas, kus see pidi asuma vähemalt viis aastat. Lisaks pidid abi andmisel arvessevõetavad rahastamiskõlblikud kulud piirduma teatavate kuludega ning abi ei tohtinud kombineerida muu abiga, nii et see oleks ületanud kehtivat regionaalabi ülemmäära.
(117)
1998. aasta suuniste punkti 2 kohaselt ei tohtinud ühele ettevõttele või ühele tegevusvaldkonnale kasu toovat sihtotstarbelist regionaalabi reeglina lugeda aluslepinguga kokkusobivaks, kuivõrd selle turgu moonutav mõju oleks põhimõtteliselt ületanud positiivset mõju regionaalarengule. Pealegi oli sihtotstarbeline abi ettevõtetele keelatud.
(118)
Habiditele maalepingu alusel antud abi puhul ei teatanud Hispaania ametiasutused, et see on antud heakskiidetud regionaalabi kava alusel. Abi oli pigem sihtotstarbeline meede, mis tõi kasu ainult Habiditele ja AFERi kontsernile ning kaudselt ehitussektorile.
(119)
Kuid 1998. aasta suuniste nimetatud punkti 2 alusel võib sellise sihtotstarbelise abi, mis toob kasu ühele ainsale sektorile ja ettevõttele, lugeda erandkorras aluslepinguga kokkusobivaks, kui on võimalik näidata, et see soodustab märkimisväärselt regionaalarengut, ületades moonutava mõju liidusisesele kaubandusele ja konkurentsile. Ehkki Hispaania ametiasutused ei ole selle aspekti kohta väiteid esitanud, uurib komisjon sellegipoolest tema valduses oleva teabe põhjal omal algatusel, kas sellise erandi tingimused on maalepinguga antud abi puhul täidetud.
(120)
Maaleping oli selgesti mõeldud uue investeerimisprojekti, st Habidite Alonsotegis asuva uue tehase toetamiseks. Sel ajal prognoositi, et projekti käigus luuakse 1 100 otsest uut töökohta abistatavas piirkonnas ja väga tõenäoliselt ka oluline hulk kaudseid töökohti samas piirkonnas. Kõnealust elementi kinnitab asjaolu, et sarnaselt maalepinguga oleks uus investeerimisprojekt aidanud saavutada ka regionaalpoliitika eesmärke, täpsemalt pakkuda Biskaia provintsi ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele sotsiaaleluruume. Pealegi ei saanud maa- ja eluruumide lepingu sõlmimise ajal pidada ei Habiditet ega AFERi kontserni raskustes olevateks ettevõteteks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktides 9, 10 ja 11 osutatud tähenduses (vt põhjendus (9)). Seepärast teeb komisjon järelduse, et 1998. aasta suuniste punkti 2 viimases lõigus sätestatud erandi tingimused on maalepingu puhul täidetud.
(121)
1998. aasta suuniste punkti 4.4 kohaselt hõlmab regionaalabi ainult abi, mis on ette nähtud alginvesteeringuteks, mida määratletakse investeeringuna põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks. Maalepingu alusel antud abi vastab nimetatud määratlusele, sest abi anti uue investeerimisprojekti alustamiseks Alonsotegis.
(122)
1998. aasta suuniste punkti 4.5 kohaselt peaks alginvesteeringuteks ettenähtud abi hõlmama ainult rahastamiskõlblikke investeerimiskulusid ja seega määratletakse regionaalabi maksimumsumma protsendina rahastamiskõlblikest investeerimiskuludest. 1998. aasta suuniste punktide 4.5 ja 4.6 kohaselt hõlmavad uue investeerimisprojekti „rahastamiskõlblikud kulud” maad, ehitisi ja masinaid/seadmeid, ning samuti teatavaid immateriaalsete investeeringute liike (patendid, litsentsid, oskusteave) suurettevõtete puhul kuni 25 %-ni normikohasest alusest.
(123)
Seepärast tuleks kõigepealt määrata Habidite Alonsotegi projekti rahastamiskõlblikud kulud 15. detsembri 2006. aasta seisuga.
(124)
Kuivõrd maalepinguga seotud abi ei antud eelneva abitaotluse alusel, ei esitanud abisaaja sel ajal regionaalabi puhul uue investeerimisprojekti rahastamiskõlblike kulude tuvastamiseks asjakohast teavet. Diputaciónile rahastamiskõlblike kuludega seoses kättesaadavat teavet näidati põhjenduses (12) järgmiselt:
Maa
4,8 miljonit eurot
Tööstushoone
22,5 miljonit eurot
Hoonestamine (urbanización)
4,04 miljonit eurot
Masinad ja seadmed
24,0 miljonit eurot
Kokku
55,34 miljonit eurot
(125)
Sel moel esitatud kululiike võib tõepoolest lugeda rahastamiskõlblikeks kuludeks 1998. aasta suuniste punkti 4.5 tähenduses. Pealegi kuna maalepinguga seotud abi oli otseselt seotud uue investeerimisprojekti jaoks mõeldud maa ostu ja tööstuslikuks kasutuseks kohandamisega, vastab see ka 1998. aasta suuniste punktist 4.5 tulenevale nõudele.
(126)
1998. aasta suuniste punkti 4.10 kohaselt peaks alginvesteeringuks ettenähtud abi puhul kehtima tingimus, et investeeringut ei võeta välja vähemalt viie aasta jooksul. Ehkki kõnealust tingimust ei ole Habidite suhtes maalepinguga seoses konkreetselt kehtestatud, tuleb siiski märkida, et sarnase koolitusabilepingu (kirjeldatud eespool põhjenduses (39)), mis sõlmiti samuti 15. detsembril 2006 ja seoses sama investeerimisprojektiga, oli Habidite kohustunud säilitama 1 100 töökohta vähemalt viie aasta jooksul. Seepärast järeldab komisjon, et 1998. aasta suuniste punkt 4.10 on samuti täidetud.
(127)
Et puudub teave Habidite Alonsotegis asuva tehase 1 100 töötaja hinnanguliste palgakulude kohta, ei saa komisjon anda sisulist hinnangut maalepingu alusel antud abi võimalikule kokkusobivusele 1998. aasta suuniste punktidega 4.11-4.17, mis käsitlevad töökohtade loomist. Ent kuna maalepingu alusel antav abi oli seotud maa ostuga, mis on rahastamiskõlblik kulu, ei ole 1998. aasta suuniste punktide 4.11-4.17 põhjal vaja hinnangut anda.
(128)
Enne maalepingu allkirjastamist ei olnud Habidite investeerimisprojekt saanud mingit muud investeerimisabi, mida tuleks 1998. aasta suuniste punkti 4.18 kohaselt kumulatiivse mõju hindamiseks arvesse võtta.
(129)
1998. aasta suuniste punktis 4.2 sedastatakse, et abikavades tuleb nõuda, et abitaotlus oleks esitatud enne investeerimisprojekti kallal töö alustamist. Nimetatud sätte eesmärk on tagada, et regionaalabi antakse ainult juhul, kui sellel on kontrollitav stimuleeriv mõju: kui konkreetse projekti kallal on tööd alustatud enne abi taotlemist, ei avaldaks seejärel antav regionaalabi ilmselgelt stimuleerivat mõju, mis tähendab, et projekt oleks arvatavasti ellu viidud ka abi puudumisel.
(130)
Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et maaleping oli sihtotstarbeline meede ning mitte heakskiidetud kava alusel antav abi. Sellegipoolest on stimuleeriv mõju vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c üldine kokkusobivuskriteerium, mida tuleb maalepinguga seoses igal juhul kontrollida. Ehkki Diputación ei nõudnud meetme puhul stimuleerivat mõju, peaks komisjon siiski selle olulise kokkusobivustingimuse täitmist omal algatusel uurima.
(131)
Komisjon leiab, et stimuleeriva mõju tingimus on maalepinguga seotud abi puhul täidetud järgmistel põhjustel. Esiteks: kuigi abist ei teatatud enne selle andmise kuupäeva (15. detsember 2006), ei olnud projekti kallal enne abi andmist tööd alustatud. Tõepoolest, Diputacióni esitatud teabe kohaselt alustati projekti jaoks vajaliku maa ostu ettevalmistustega (mida võib lugeda töö alustamiseks investeerimisprojekti kallal) alles mais 2007, see tähendab pärast maalepingu allkirjastamist 15. detsembril 2006. Teiseks võib seda, et Habidite projekti ei viidud pärast maa- ja eluruumide lepingu peatamist ellu, pidada abi stimuleeriva mõju tõenduseks: abi puudumisel ei viidud projekti ellu.
(132)
Samuti nõuti 1998. aasta suuniste punktis 4.2, et abisaaja ise tasuks omaosaluse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest ega sisalda riigiabi. Maalepinguga seotud abi puhul on kõnealune tingimus samuti ilmselgelt täidetud. Projekti rahastamiskõlblikud kulud, mille deklareeris Diputación, olid kokku 55 miljonit eurot; seepärast oleks Habidite pidanud omavahenditest rahastama vähemalt 25 % kõnealusest summast, st vähemalt 13,75 miljonit eurot. Komisjon leiab, et abi element maalepingus, nagu tuvastatud põhjenduses (109) eespool, ei võinud ületada 75 % rahastamiskõlblikest kuludest, st 41,25 miljonit eurot, isegi mitte sel juhul, kui abi kogusummat oleks märkimisväärselt suurendatud, nõustudes sellega, et abi koosneb 28,2 miljonist eurost maa tööstuslikuks kasutuseks kohandamise tegelikest kuludest, pluss 0,98 miljonist eurost (st 13,41 %-st maa eest tasutud ostuhinnast kogusummast 7,3 miljonit eurot vastavalt Diputacióni hinnangule).
(133)
Võttes arvesse põhjendustes (116)-(132) esitatud kaalutlusi, teeb komisjon järelduse, et maalepinguga seotud abi vastas 1998. aasta suuniste kokkusobivustingimustele.
(134)
Põhjendustes (12) ja (124) esitatud teave rahastamiskõlblike investeerimiskulude kohta näitab samuti, et detsembris 2006 oli Habidite investeerimisprojekt suur investeerimisprojekt 2002. aasta raamprogrammi tähenduses - kõnealuse projekti rahastamiskõlblikud kogukulud ületasid 50 miljonit eurot. Seepärast tuleb maalepinguga seotud abi kokkusobivust uurida ka sellest seisukohast, kas see vastab 2002. aasta raamistiku tingimustele.
(135)
Abi suurim osatähtsus Grand Bilbao halduspiirkonnas (comarca) detsembris 2006 netoekvivalendina väljendatuna oli 20 %. 2002. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt ja võttes arvesse Habidite projekti rahastamiskõlblikke kulutusi 2006. aasta seisuga vastavalt põhjenduses (12) osutatule, oleks kõnealuse projekti puhul lubatava abi suurimat osatähtsust tulnud vähendada järgmiselt:
Rahastamiskõlblikud kulud
Abi kohandatud ülemmäär
Kuni 50 miljonit eurot
10 miljonit eurot (20 % - piirkondlik ülemmäär 50 miljonit eurot)
50-100 miljonit eurot
0,5 miljonit eurot (10 % - pool piirkondlikust ülemmäärast 5 miljonit eurot)
100 miljonit eurot ületav osa
-
Kokku
10,5 miljonit eurot
(136)
Selle tulemusena oleks maalepinguga seotud abi olnud kokkusobiv üksnes kogusummani 10,5 miljonit eurot ning ei oleks olnud kokkusobiv osas, mis ületab 10,5 miljonit eurot. Tõepoolest, nagu näidatud põhjendustes (78)-(82) ja (109), ei ole võimalik maalepinguga seotud abi summat täpselt tuvastada, sest on vaieldav, milliseid tegelikke kulusid oleks BIZKAILUR pidanud kandma, et täita oma lepingulist kohustust osta ja kohandada tööstuslikuks kasutamiseks Alonsotegis Habidite tehase jaoks maatükk - vaidlus, mille puhul komisjon ei saa lõplikku informeeritud seisukohta võtta.
(137)
Abi esimene element oleks kujutanud endast 13,21 % tegelikest kuludest, mida BIZKAILUR kandis maa ostuks. Diputación väidab, et nimetatud tegelikud kulud oleksid ulatunud kokku 7,3 miljoni euroni, kuid Habidite leiab, et see on ülepakutud hinnang. Samuti märgitakse, et vastavalt Diputacióni enda esitatud teabele (vt põhjendus (12)) oli maa prognoositav ostuhind ühel hetkel 4,8 miljonit eurot. Kokkuvõttes oli 2008. aasta novembrikuu prognoosi kohaselt maa ostuhind 5,5 miljonit eurot, nagu näidatud Habidite 2008. aasta riigiabi taotluses sisaldunud äriplaanis.
(138)
Abi teise elemendi maksumus, täpsemalt kogukulud, mida BIZKAILUR kandis kõnealuse maatüki kohandamise eest tööstuslikuks kasutamiseks, oli Diputación hinnangul 2009. aasta märtsi seisuga 28,5 miljonit eurot, kuid ühtlasi väitis Diputación, et ühel hetkel ulatusid need kulud ainult 4,04 miljoni euroni (vt põhjendus (12)).
(139)
Kokkuvõttes ei ole olemasoleva teabe põhjal võimalik absoluutse kindlusega öelda, et maalepinguga seotud abi oleks ületanud käesoleva projekti puhul lubatava summa 10,5 miljonit eurot.
(140)
2002. aasta raamistiku punktis 24 sätestatakse täiendavad kokkusobivustingimused meetmetele, mille puhul abi summa ületab 100 miljoni euroseks investeeringuks lubatud maksimaalse abisumma samas abisaavas piirkonnas. Meie juhtumi puhul oli 2002. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt maksimaalne 100 miljoni eurose investeeringu jaoks lubatav abisumma Gran Bilbao halduspiirkonnas (comarca) 2006. aasta detsembris 15 miljonit eurot (sh 10 miljonit eurot ehk 20 % esimesest 50 miljonist eurost, pluss 5 miljonit eurot ehk 10 % järgmisest 50 miljonist eurost).
(141)
Nagu juba põhjendustes (78)-(82) selgitatud, ei ole võimalik maalepinguga seotud abi kogusummat olemasoleva teabe põhjal täpselt määratleda. Siiski ei saa komisjon välistada võimalust, et abi summa võis ületada ülemmäära 15 miljonit eurot. Nendel tingimustel uuris komisjon, kas neid kaht abi heakskiitmise lisatingimust täideti maalepingu puhul.
(142)
Esimene tingimus on, et abisaaja ei tohi enne või pärast investeeringu tegemist ületada 25 % asjaomase toote müügist. Teine tingimus on, et investeerimisprojektiga loodud tootmisvõimsus ei tohi ületada 5 % asjaomasest turust. 2002. aasta raamistiku punkti 24 kohaselt peab kõnealuste tingimuste täitmist tõendama asjaomane liikmesriik. Praegusel juhul ei andnud Hispaania ametiasutused teavet, mis võimaldaks komisjonil nimetatud kahe lisatingimuse täitmist kontrollida.
(143)
Kuid võttes aluseks turumäära prognoosid, mille Habidite esitas 2008. aasta novembris 2008. aasta regionaalabi saamiseks (vt põhjendus (87)), hindas ettevõte ise 2011. aastal oma osa suuruseks Hispaania hooneehitusturul (kaasa arvatud vabaturu ja sotsiaaleluruumide segment) [0,1-1,0] %, st pärast uue tootmismahu lisandumist tänu nimetatud investeerimisprojektile ja alates 2012. aastast pidi see kasvama [0,5-1,5] %-ni. Kui võtta arvesse ainult Baskimaa turgu, oleks Habidite osa ehituse vabaturul 2011. aastal olnud [0,1-1,0] % ning alates 2014. aastast oleks see kasvanud kuni [2,0-3,0] %-ni.
(144)
Pidades silmas neid hinnanguid, milles ei ole mis tahes muu komisjonile kättesaadava teabe alusel põhjust kahelda, võib eeldada, et Habidite ei oleks maalepingus sätestatud investeeringu puhul 2006. aasta detsembris 2002. aasta raamistiku punktis 24 sätestatud turuosa ja tootmismahu ülemmäära ületanud.
(145)
Järelikult oleksid 2002. aasta raamistiku kokkusobivustingimused olnud täidetud ka selles osas, et maalepinguga seotud abi ei oleks ületanud maksimaalset lubatud summat 10,5 miljonit eurot. Nimetatud ülemmäära ületav abi ei oleks olnud aluslepinguga kokkusobiv, kuna see ei oleks vastanud ei 1998. aasta suuniste ega 2002. aasta raamistiku kokkusobivustingimustele.
(146)
Et abi ei makstud välja ja tagasimakse ei ole vajalik, on need järeldused maalepinguga seotud abi kokkusobivuse kohta käesoleva otsuse jaoks piisavad.
(147)
Komisjon juhib Hispaania pädevate ametiasutuste tähelepanu sellele, et maalepinguga seotud abi tuleb võtta arvesse abi kumuleerimise eeskirjadega kokkusobivuse analüüsimisel seoses 2008. aasta regionaalabiga, mida Baskimaa omavalitsus andis samale projektile. Samuti on see vajalik seetõttu, et nii maalepinguga seotud abiga kui ka 2008. aasta regionaalabiga hüvitati sama maatüki ostu ja kohandamisega seotud rahastamiskõlblikke kulusid. Taas kord märgitakse, et kõnealuse investeerimisprojektiga alustati tööd mais 2007, samal ajal kui 2008. aasta regionaalabi taotlus esitati 2008. aastal.
(148)
Nagu näidatud põhjendustes (93)-(107), vähendab eluruumide lepinguga seotud abi esialgse investeeringuga seotud riske, tagades uue tehase esimese toodangu olulise osa müügi ning annab Habiditele ühtlasi eelise tema konkurentside ees, sest Habidite sai ilma riigihanketa lepingu ametivõimude varustamiseks 1 500 eluruumiga, mis müüakse osalise sooduskava alusel. Eluruumide lepinguga seotud abi määratleti kasumina, mida Habidite oleks saanud 1 500 maja müügist Diputaciónile ja BIZKAILURile, täpsemalt nende hindade vahest, millega viimased oleksid majad ära müünud ja mille Habidite ise oleks majade tootmiseks kulutanud.
(149)
1998. aasta suuniste kohaselt on regionaalabi seotud rahastamiskõlblike kuludega. Ehkki vastab tõele, et kõnealuste suuniste punktis 4.2 ei piirata investeerimisabi andmise vorme, on punkti 4.5 ja suuniste põhjal üleüldse ka selge, et investeerimisabiga tuleb hüvitada rahastamiskõlblikke investeerimiskulusid. Samade suuniste punkti 4.5 kohaselt võib regionaalabi andmise puhul arvesse võtta ainult kulusid selliste varade ostmiseks, nagu maa, ehitised ja masinad/seadmed. Punkti 4.6 kohaselt võib regionaalabist hüvitada ka muid, näiteks patentide, litsentside ja oskusteabe ostmiseks tehtud kulusid.
(150)
Arvestades eluruumide lepingu alusel antud abi laadi, ei kasutata seda niisuguste rahastamiskõlblike kulude tasumiseks. Pigem on kõnealune abi loomuldasa mõeldud abisaaja praeguste jooksvate tegevuskulude vähendamiseks. 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt on tegevusabi reeglina keelatud ning lubatud erandkorras vaid aluslepingu artikli 107 punkti a alusel abistatavates piirkondades. Kuid Habidite projekt kavatseti ellu viia aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja mitte artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abistatavas piirkonnas.
(151)
Seepärast teeb komisjon järelduse, et eluruumide lepinguga seotud abi näol on tegemist tegevusabiga, mis ei oleks 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt olnud aluslepinguga kokkusobiv.
VIII. KOKKUVÕTE
(152)
Võttes arvesse eespool põhjendustes (63)-(151) osutatud hinnangut ning ilma et see piiraks edasisi järeldusi kokkusobivuse kohta ELi riigihankeõigusega, teeb komisjon järelduse, et maa- ja eluruumide leping hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(153)
Maalepingu puhul hõlmab riigiabi kaht osa:
a)
saamata jäänud intressi laenu eest, mis võrdus kogukuludega, mida BIZKAILUR tasus maa ostmisel Habidite projekti jaoks ning mis oleks antud intressivabalt seitsmeks aastaks nelja-aastase ajapikendusega. Saamata jäänud intress võrdub netoekvivalendiga 13,41 % BIZKAILURi poolt maa eest tasutud ostuhinnast vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii;
b)
kogumaksumust, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
(154)
Eluruumide lepingu puhul hõlmab abi kasumit, mida Habidite ja AFERi kontsern oleksid saanud 1 500 maja lepingule vastavast müügist Diputaciónile ja BIZKAILURile, st sellise hinna, mille eest viimane oleks eluruumide lepingu sätete alusel majad müünud, ja kulude vahet, mis Habidite nende ehitamiseks kandis.
(155)
Kättesaadav teave ei võimalda maa- ja eluruumide lepinguga seotud abisummasid täpselt määratleda. Kuid käesoleva otsuse jaoks ei olegi vaja abisummasid välja selgitada: abi ei ole välja makstud ning seetõttu ei ole vaja seda tagastada.
(156)
Samuti rõhutatakse, et maa- ja eluruumide leping hõlmavad ebaseaduslikku abi. Mõlemas lepingus sätestatud abi anti 15. detsembril 2006, rikkudes aluslepingu nõuet, et abist tuleb enne teatada. CELF/SIDE otsuse (56) kohaselt ei tühista abi ebaseaduslikkust ei järgnev kahest lepingust teatamine ega kinnitus, et maalepinguga seotud abi oli kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot osaliselt kokkusobiv. Komisjon nõuab, et Hispaania pädevad ametiasutused teeksid maa- ja eluruumide lepinguga seotud abi ebaseadusliku laadi põhjal kõik õiguslikud järeldused.
(157)
Maalepingu alusel antud abi on 1998. aasta suuniste ja 2002. aasta raamistiku kohaselt aluslepinguga kokkusobiv kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot. See osa maalepingu alusel antud abist, mis võis lubatud summat ületada, ei ole aluslepinguga kokkusobiv.
(158)
Eluruumide lepingu alusel antud abi näol on tegu tegevusabiga, mis on tervikuna 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt aluslepinguga kokkusobimatu.
(159)
Käesoleva otsuse tulemused abi olemasolu kohta maalepingus on olulised ka Baskimaa omavalitsuse poolt samale investeerimisprojektile antud 2008. aasta riigiabi seisukohast. Märgitakse, et töö investeerimisprojekti kallal algas mais 2007, seega enne 2008. aasta riigiabi taotlemist.
(160)
Maa- ja eluruumide lepingute alusel antud riigiabi saajad on Habidite Technologies País Vasco S.A. ja AFERi kontsern, kes mõlemad on maa- ja eluruumide lepingu pooled ning seotud ettevõtted komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) lisa artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses (57),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kaks lepingut, millest Hispaania Kuningriik teatas 15. aprillil 2009 ja mis olid sõlmitud 15. detsembril 2006 ühelt poolt Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR S.A. ning teiselt poolt Habidite Technologies País Vasco S.A. ja AFERi kontserni vahel, hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Teatatud lepingutega seotud abi on ebaseaduslik, kuna see anti aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelnevat teatamiskohustust rikkudes.
Artikkel 3
Maalepinguga seotud abi hõlmab järgmist:
a)
Diputacióni ja BIZKAILURi saamata jäänud intressi laenu puhul, mis võrdus maa ostmise tegelike kogukuludega, mis tuli tasuda pärast nelja-aastast ajapikendust nelja võrdse 25 %-lise osamaksena intressivabalt. Sellise intressivaba laenu netoekvivalent oleks olnud 13,41 % tegelikest kogukuludest, mida BIZKAILUR tasus maalepingu teise osa artikli 1 punkti ii alusel maa ostmiseks kõnealuse projekti jaoks;
b)
tegelikke kogukulusid, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse projekti jaoks ostetava maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
Artikkel 4
Eluruumide lepinguga seotud abi hõlmab kasumit, mille Habidite ja AFERi kontsern oleksid saanud 1 500 maja müügist, mis Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR S.A. nimetatud lepingu alusel tellisid. Kasumit määratletakse selle hinna, mille Habidite oleks saanud BIZKAILURilt kõnealuse lepingu artikli A punkti e alusel, ja Habidite enda 1 500 eluruumi ehitamise kogukulude vahena.
Artikkel 5
Maalepinguga seotud abi on 1998. aasta regionaalabi suuniste ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmava suurtele investeerimisprojektidele mõeldud regionaalabi raamprogrammi kohaselt aluslepinguga kokkusobiv kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot. Ülemmäära ületav abi ei ole aluslepinguga kokkusobiv.
Artikkel 6
Eluruumide lepinguga seotud abi ei ole 1998. aasta regionaalabi suuniste punkti 4.15 kohaselt aluslepinguga kokkusobiv, sest tegu on tegevusabiga.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.
Brüssel, 27. juuni 2012