PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1242/2010,
20. detsember 2010,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu 24. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1312/98 (2) Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”). Ühele India eksportivale tootjale kehtestati tollimaks määraga 53 % ja muule Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit impordile kehtestati tollimaks määraga 82 %.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine”) jättis nõukogu 4. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1736/2004 (Indiast pärit sünteetilisest kiust köie impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta) (3) nimetatud meetmed kehtima.
2. Läbivaatamistaotlus
(3)
4. mail 2009 esitas ELi nööri-, paela- ja võrgutööstuste kontaktkomitee (Eurocord) (edaspidi „taotluse esitaja”) algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu sünteetilisest kiust köite toodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(5)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 7. oktoobril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
3. Uurimine
3.1. Uurimisperiood
(6)
Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon teavitas teadaolevaid liidu tootjaid, asjaomase riigi eksportijaid ja eksportivaid tootjaid, asjaomase riigi esindajaid, importijaid ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajate ühendust ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest.
(8)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
4. Väljavõtteline uuring
(9)
Arvestades liidu tootjate ja India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(10)
Tähtaja jooksul teatasid endast ja esitasid nõutud teabe ning avaldasid soovi valimis osaleda viis India tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni. Neli neist tootsid vaatlusalust toodet ja eksportisid seda uurimisperioodi jooksul liidu turule. Viies äriühing vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul liidu turule ei eksportinud. Kõiki viit äriühingut peeti koostööd tegevateks äriühinguteks ja nad valiti valimisse. Koostöö taset Indiaga, st koostööd teinud India äriühingute poolt liitu eksporditavate kaupade osakaalu, võrreldes kogu Indiast lähtuva ekspordiga liitu, ei olnud võimalik arvutada, sest põhjendustes 21-23 üksikasjalikumalt selgitatud põhjustel oli viie koostööd tegeva äriühingu teatatud kogueksport liitu uurimisperioodi jooksul oluliselt suurem kui Eurostatis registreeritud kogu India eksport.
(11)
Valim moodustati koostöös India ametivõimudega ja sellesse kuulus neli äriühingut, kes olid teatanud eksportmüügist liitu. Valitud neljast äriühingust kaks olid omavahel seotud. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja ja praegu on tema suhtes kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks. Samuti tuletatakse meelde, et eelmises aegumise läbivaatamise menetluses ei teinud koostööd ükski India eksportiv tootja ja seetõttu toetuti järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatele faktidele.
(12)
Kaheksateist liidu tootjat (kõik viisteist kaebuse esitajat ja veel kolm tootjat, kelle toodang moodustab kokku 78 % liidu kogutoodangust) esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimis osalema. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel valis komisjon valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab umbes 40 % põhjenduses 40 määratletud liidu tootmisharu kogutoodangust ja umbes poole kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist liidu sõltumatutele klientidele. Valim koostati suurima tüüpilise müügimahu ja tootjate geograafilise katvuse alusel liidu sees, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast alustas tegevust vaatlusalusel perioodil; seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist. Sellest hoolimata olid ülejäänud nelja valimisse kaasatud liidu tootja andmed, mida kasutati kõnealuste suundumuste analüüsis, representatiivsed.
(13)
Komisjon saatis viiele valimisse kaasatud liidu tootjale ja neljale valimisse kaasatud India eksportivale tootjale küsimustiku.
(14)
Küsimustikule vastasid kõik viis valimisse kaasatud liidu tootjat. Üks neljast valimisse kaasatud India eksportivast tootjast loobus koostööst, samas kui ülejäänud kolm (kellest kaks olid omavahel seotud) vastasid küsimustikule tähtaja jooksul. Seetõttu koosnes India eksportivate tootjate valim lõpuks neist kolmest küsimustikule vastanud India äriühingust.
5. Saadud teabe kontrollimine
(15)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
5.1. India eksportivad tootjad
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar;
-
Tufropes Private Limited, Silvassa;
-
India Nets, Indore.
5.2. Liidu tootjad
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Kreeka),
-
Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(16)
Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ja selle määratlus on järgmine: sidumisnöör, taglaseköis, köis või trossid, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5 g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m). Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse laialdaselt merenduses ja tööstuses, eriti mereveos (peamiselt sildumisel), ja kalatööstuses.
(17)
Üks huvitatud isik väitis, et ülalnimetatud sildumisköied ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla, kuna sellistel köitel on jätkukohad, ning et sellised tuleks deklareerida „köiest toodetena”, mis liigitatakse muu CN-koodi alla (vt ka põhjendust 23). Tuleks siiski märkida, et sildumisköiele on viidatud vaid seoses vaatlusaluse toote eri tüüpide kasutustega ning kõik need tüübid on määratletud sünteetilistest kiududest köitena, nagu on sätestatud põhjenduses 16.
2. Samasugune toode
(18)
Nagu näitas esialgne uurimine ja nagu kinnitab ka käesolev uurimine, on vaatlusalune toode ja sünteetilisest kiust köis, mida toodavad ja müüvad oma siseturul India eksportivad tootjad ning mida liidus toodavad ja müüvad liidu tootjad, igas suhtes identsed ning samade füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(19)
Üks huvitatud isik väitis, et sünteetilisest kiust köis, mida valmistab liidu tootmisharu, ei ole vaatlusaluse tootega võrreldav, sest liidu tootjad hakkasid kasutama uut liiki toorainet Dyneema, mis on muudest toorainetest palju kallim, sest sellel põhinevad tooted on palju vastupidavamad. Valimisse kaasatud India tootjad seda liiki toorainet tõepoolest ei kasuta. Esiteks tuleb siiski märkida, et kõnealused tooted moodustavad ainult väikese osa liidu tootjate müüdavatest toodetest. Kuigi see on õige, et mõned liidu tootjad kasutavad seda tüüpi kiudu üha rohkem, moodustavad Dyneema-köied ainult väikese osa liidu toodangust. Seetõttu, kui märkimisväärne erinevus toormaterjali hinnas (võimalik, et umbes 25-30 korda kallim) võib liidu tootmisharu keskmist müügihinda arvestades märkimisväärselt mõjutada kahjunäitajat, jääb Dyneema-köite mõju üldises hinnangus piiratuks, kuna liidus toodetud tavapäraste köite kogus on ülekaalukalt suurem. Teiseks põhinevad kõik käesoleva aegumise läbivaatamise arvutused vastavate tooteliikide võrdlusel, milles võetakse arvesse eri tooraineid. Seetõttu ei moonuta tootevalikus esinevad erinevused arvutusi. Igal juhul on tootel, mille toorainena kasutatakse Dyneemat, ikkagi samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel. Seetõttu lükati see väide tagasi.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(20)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas India suhtes kehtestatud meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
1. Impordi maht
(21)
Eurostati andmetel oli Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tähtsusetu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi seda toodet Indiast 31 tonni, st alla 0,1 % liidu tarbimisest samal ajavahemikul:
(tonni)
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
India
3
4
19
31
Vaatlusaluse toote import Indiast, allikas: Comext
(22)
Kontrollitud andmete kohaselt vedasid kolm valimisse kaasatud äriühingut uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet liitu siiski Eurostatile teatatud kogustest oluliselt rohkem. Sellega seoses tuletatakse meelde, et esialgses uurimises esitasid importijad andmed, mille kohaselt ei lubatud teatavaid Indiast ostetud vaatlusaluse toote koguseid liidu turul vabasse ringlusse, vaid pandi tollilattu ja müüdi ookeanilaevadele või avamereplatvormidele. Üks kaebuse esitanud tootja kordas seda väidet käesolevas uurimises. Kuna sadamates tegutsevad kaubandusettevõtjad uurimises koostööd ei teinud, ei olnud võimalik seda väidet kontrollida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud klientide nimekirja alusel on siiski ilmne, et enamik kliente olid tõepoolest liidu sadamates asuvad laevanduse, merenduse ja avameretööstuse tarnijad. Eeltoodut arvesse võttes tundub, et statistiliste andmete ja esitatud arvandmete erinevus tuleneb kõnealusest müügist.
(23)
Samuti tuleks märkida, et aegumise läbivaatamise taotluses väideti, et meetmetest hoitakse kõrvale. Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et teatav kogus Indiast pärit sünteetilisest kiust köisi toodi liitu CN-koodi 5609 all (tooted […] sidumisnöörist, taglaseköiest, köiest või trossidest), mille suhtes meedet ei kohaldata. Käesoleva uurimise käigus siiski seda seisukohta toetavat teavet ei ilmnenud.
(24)
Eeltoodut arvesse võttes arvatakse, et tegelikult imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liidu tolliterritooriumile 31 tonni vaatlusalust toodet. Kolme valimisse kaasatud India tootja liidu turule vabasse ringlusse mittelubatud toodete kontrollitud eksportmüüki liidu sadamatele käsitatakse osana India ekspordist muudesse kolmandatesse riikidesse.
(25)
Võttes arvesse, et Indiast liitu imporditud kogused olid väikesed, ei olnud nende alusel võimalik teha dumpingu või kahju jätkumise tõenäosuse representatiivset analüüsi. Tegeliku impordi piiratud mahu põhjal ei saa tõepoolest järeldada, et India tegeles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjustava dumpinguga. Seetõttu keskendub analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele meetmete aeguda laskmise korral.
2. Impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
2.1. Tootmisvõimsus
(26)
Uuriti, kas asjaomases riigis on kasutamata tootmisvõimsust, mis võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral tingida dumpinguhindadega ekspordi jätkumise.
(27)
Leiti, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja tootmisvõimus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal järsult, samas aga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine. Kolme äriühingu vaba tootmisvõimsus moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 75 % liidu tarbimisest. See viitab liitu eksporditavate koguste tõenäolisele suurenemisele, kui meetmetel lastakse aeguda.
(28)
Muude sünteetilisest kiust köite tootjate kohta Indias on teada, et Garware - äriühing, kes loobus pärast valimi moodustamise etappi koostööst - on oluline tootja, kelle tootmisvõimsus on tema ametliku veebisaidi põhjal märkimisväärne. Lisaks on aegumise läbivaatamise taotluses loetletud veel neli India suurtootjat. Indias on ka mitu väikese ja keskmise suurusega tootjat, kes tegelevad peamiselt omamaise müügiga. Kuna kõnealused India tootjad keeldusid koostööst, ei ole nende tootmisvõimsus teada, kuid võib oletada, et koostööd tegevate äriühingute suundumused on nendega võrreldavad ja seega on neil tootjatel täiendavat vaba tootmisvõimsust.
(29)
Pärast järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kõik valimis olevad India tootjad nende ühendatud vaba tootmisvõimsuse kohta käivaid andmeid. Siiski oled äriühingud ise kõik need andmed esitanud ning need olid kontrollitud kohapealse kontrolliga igas mainitud äriühingus. Seetõttu lükati väited tagasi.
2.2. Müügimahud liidu sadamates ja teistel eksporditurgudel
(30)
Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja eksportmüügi maht kolmandatesse riikidesse, sealhulgas selliste toodete müük liidu sadamates, mida ei viidud liidu tolliterritooriumile, on märkimisväärne ja suurenes vaatlusalusel perioodil umbes 80 %, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole eksportivate tootjate kogumüügist.
(31)
Pärast esialgse meetme rakendamist tegelik import liitu praktiliselt peatus. Tuleb siiski märkida, et valimisse kaasatud tootjate eksportmüük liidu sadamates suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt - 61 tonnist 785 tonnini. Võttes arvesse, et tegelik importmüük liitu toimub samade müügikanalite kaudu kui toodete müük liidu sadamates, võib suurenev kohalolek liidu turu lävel tähendada, et meetmete puudumisel hakkavad valimisse kuuluvad India tootjad - ja võib-olla ka teised - varsti müüma liidu turul asjaomast toodet suurtes kogustes.
(32)
Võttes arvesse India tootjate eespool kirjeldatud ekspordile orienteeritust ja nende suurenevat kohalolekut liidu sadamates, võib järeldada, et on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurenevad India ekspordimahud liitu märkimisväärselt.
(33)
Pärast läbivaatamise käigus avastatud asjaolude avaldamist väitis üks India tootja, et India eksport on kogu maailmas väga mitmekesine, muu hulgas kasvupotentsiaaliga turgudel ning seega ei taastuks meetmete puudumisel eksport liidu turule märkimisväärsetes kogustes. Tuleb tunnistada, et mõnede India tootjate eksport eri turgudele on mitmekesine, kuid seda sajaolu ei saa pidada piisavaks, et muuta ülalnimetatud avastatud asjaolude põhjal tehtud järeldusi.
2.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja normaalväärtuse suhe
(34)
Dumpingu ligikaudse suuruse arvutamisel lähtuti kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja kontrollitud müügist liidu sadamates, mis, hoolimata sellest, et seda müüki käsitatakse osana muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügist, näitavad päris hästi, milliseks võib kujuneda India sünteetilisest kiust köite hind tollimaksude puudumise korral. Normaalväärtus põhines India siseturu hindadel. Nende andmete põhjal arvutati kahe valimisse kaasatud India tootja dumpingutase. Dumpingumarginaal oli keskmiselt 10 %, mida võib pidada märkimisväärseks, kuigi see on esialgses uurimises kehtestatud dumpingumarginaalidest palju madalam.
(35)
Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt muude kolmandate riikide turgudel (välja arvatud müük liidu sadamates) kasutatavate hindade võrdlemisel omamaiste hindadega saadi sama tulemus, kuigi selle põhjal kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli madalam.
(36)
Käesolevas uurimises tehtud järelduste avaldamise järel väitis üks India tootja, et India impordi puhul liitu ei leitud dumpingut. Kuid tegelikult ei olnud ka peaaegu mingit importi. Lisaks leiti dumpingut nii müümisel liidu sadamates kui ka müümisel teistesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(37)
Üks teine huvitatud isik väitis, et läbivaatamisel kindlaks tehtud dumpingumarginaale ei saa pidada märkimisväärseks, võrreldes kehtiva tollimaksu tasemega, võttes arvesse märkimisväärset erinevust tööjõu hinna vahel liidus ja Aasias. Siiski tuleb märkida, et tööjõukulud liidus on ebaolulised dumpingumarginaali arvutamisel.
3. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(38)
Eespool esitatud analüüsi alusel järeldatakse, et eksportivatel tootjatel on suur tootmispotentsiaal, mis võimaldab neil meetmete aeguda laskmise korral alustada uuesti eksportimist liitu. Hindadega seoses leiti, et kaks valimisse kaasatud tootjat müüvad muudes kolmandates riikides dumpinguhindadega. Lisaks võib kättesaadavale teabele tuginedes eeldada, et muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega müüvate äriühingute eeskuju järgivad veel viis muud kaebuses loetletud suurt eksportivat tootjat, nende hulgas koostööst loobunud Garware.
(39)
Kuna India eksportivatel tootjatel on säilinud strateegiline huvi liidu turu vastu, mida kinnitavad suurenev eksportmüük liidu sadamates ja ülisuur vaba tootmisvõimsus, võib arvata, et meetmete kehtivuse lõppemisel alustavad nad taas märkimisväärses koguses toodete eksportimist liidu turgudele. Arvestades India eksportijate hinnapoliitikat kolmandate riikide turgudel, on ülimalt tõenäoline, et eksport taastatakse dumpinguhindadega. Siit järeldub, et meetmete aegumine põhjustab tõenäoliselt dumpingu kordumise.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(40)
Liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustavad liidu tootjad, kes annavad liidu kogutoodangu. Hinnanguliselt on liidus umbes 40 tootjat.
(41)
Viisteist liidu tootjat, kelle nimel esitas kaebuse esitanud ühendus aegumise läbivaatamise taotluse, ja veel kolm liidu tootjat andsid algatamisteates nõutud valimi koostamiseks vajalikku teavet. Nagu on märgitud põhjenduses 12, uuriti põhjalikult viit valimisse kaasatud tootjat, kelle toodang moodustas umbes 40 % liidu tootmisharu toodangust. Valimisse kuulusid järgmised äriühingud:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Kreeka),
-
Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
Nagu on juba märgitud põhjenduses 12, moodustas kaheksateistkümne koostööd teinud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 78 % liidu kogutoodangust.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidu turul
(43)
Liidu sünteetilisest kiust köite tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (sh koostööd mitteteinud liidu tootjate müük vastavalt kaebuse esitanud ühenduse hinnangule) ja liideti sellele Eurostati andmetele tuginedes kogu liitu suunatud import.
(44)
Eespool toodud andmete põhjal võib tõdeda, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 7 %. Eelkõige vähenes tarbimine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %, olles enne seda 2006.-2007. aastal suurenenud 16 %.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu kogutarbimine (tonnides)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad), Eurostat (import)
2. Indiast pärinev import
(45)
Nagu on mainitud põhjenduses 21, oli vaatlusalusel perioodil Indiast pärinev import liitu tõhusate kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu peaaegu olematu.
(46)
Nagu on aga selgitatud põhjenduses 22, suureneb India tootjate kohalolek liidu turu lävel, sest eksportmüük liidu sadamates ei nõua tollivormistust ja seega selle suhtes kõnealust dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata.
3. India ekspordihinnad ja -mahud teistes kolmandates riikides
(47)
Kuna tegelik import Indiast liitu oli peaaegu olematu, võrreldi India ekspordihindu muudes kolmandates riikides (sh liidu sadamatesse suunatud eksport, mille suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata) ja valimisse kaasatud liidu tootjate hindu liidu turul.
(48)
Neile andmetele tuginedes tehti kindlaks, et India ekspordihinnad muudes kolmandates riikides olid liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. Tuvastatud hinnaerinevus ulatus 46 %-ni ja oli keskmiselt 18 %.
(49)
India eksportmüügi väärtus kolmandates riikides suurenes vaatlusalusel perioodil üle 30 %. Kõnealune müük moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole valimisse kaasatud India eksportivate tootjate kogukäibest.
4. Import teistest riikidest
(50)
Olenemata tarbimise 7 % suurusest vähenemisest liidu turul suurenesid muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mahud vaatlusalusel perioodil 18 %. Seega suurenes sellise impordi turuosa 17 %-lt 22 %-ni.
(51)
Tuleks märkida, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % ja selle turuosa suurenes 8,6 %-ni (5,5 %-lt 2006. aastal). Kuigi Eurostati andmete üldise ülesehituse tõttu (neid ei esitata tooteliikide kaupa) ei ole täpne võrdlus võimalik, ilmneb, et Hiina keskmine impordihind liidus on India keskmisest ekspordihinnast oluliselt kõrgem. Lisaks tundub, et Hiina keskmine impordihind vastab liidu tootmisharu hindadele.
(52)
Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) pärit impordi turuosa liidus oli vaatlusalusel perioodil püsivalt umbes 3 %. Ka Koreast pärit impordi maht vähenes 6 % kooskõlas väheneva tarbimisega.
(53)
Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 2 % liidu sünteetilisest kiust köite turust.
5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.1. Sissejuhatavad märkused
(54)
Analüüsiti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud kahjunäitajaid. Liidu tootjate müügimahtu ja turuosa analüüsiti kõigi liidu tootjate, st liidu tootmisharu kohta kogutud andmete alusel. Muid kahjunäitajaid uuriti valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabe alusel, mida kontrolliti kõikides äriühingutes kohapeal, nagu on mainitud põhjenduses 15. Nagu põhjenduses 12 on juba öeldud, alustas üks liidu tootja tegevust alles vaatlusalusel perioodil ja seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist.
5.2. Liidu tootmisharu müügimaht
(55)
Euroopa Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt - 12 %. Nagu on juba selgitatud põhjenduses 44, vähenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %, kusjuures eriti järsult alates 2007. aastast. Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes kiiremini kui tarbimine.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (tonnides)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)
5.3. Liidu tootmisharu turuosa
(56)
Eelmises põhjenduses ja eeltoodud tabelis esitatud suundumused põhjustasid liidu tootmisharu turuosa vähenemise ajavahemikus 2006. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Liidu tootmisharu turuosa vähenes pidevalt kuni 4,6 protsendipunkti võrra.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu turuosa (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)
(57)
Tuleks märkida, et eelmainitud liidu tootmisharu turuosa vähenes suuresti seetõttu, et Hiinast pärit impordi turuosa suurenes (vt põhjendus 50).
5.4. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(58)
Kooskõlas müügimahu vähenemisega vähenes vaatlusalusel perioodil samavõrra (17 %) ka valimisse kaasatud liidu tootjate toodangumaht. Samal ajavahemikul suurenes tootmisvõimsus 5 %. See põhjustas tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Toodang (tonnides)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Tootmisvõimsus (tonnides)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.5. Varud
(59)
Üldiselt hoiavad sünteetilisest kiust köite tootjad valmistoodangu varu üsna madalal tasemel, sest enamik toodangust valmistatakse vastavalt tellimustele. Tuleks märkida, et vaatlusalusel perioodil, eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, keskmised varud vähenesid, ja seda peamiselt seetõttu, et sünteetilisest kiust köite tootmist vähendati.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Lõppvarud (tonnides)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.6. Müügihinnad
(60)
Valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote keskmine hind suurenes mõnevõrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, eelkõige 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind (eurot tonni kohta)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
(61)
Tuleks siiski märkida, et eelnimetatud keskmise müügihinna arvutamisel on arvesse võetud igat liiki tooteid, sh kõige kallimaid sünteetilisest kiust köisi, näiteks toorainest Dyneema valmistatud sünteetilisest kiust köisi. Eri liiki toodete hinnaerinevus on tõepoolest tohutu (vt põhjendus 19). Liidu tootmisharu on viimastel aastatel suurendanud kallimate toodete tootmist. Seega kasvab selliste sünteetilisest kiust köite osakaal nende tootevalikus. Need hiljutised muudatused tootevalikus on üheks põhjuseks, miks liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind on tõusnud.
5.7. Tulusus
(62)
Osaliselt tänu kehtivatele tõhusatele meetmetele ja osaliselt tänu tootevaliku mitmekesistamisele suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad säilitada vaatlusalusel perioodil stabiilse ja hea tulususe taseme.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu tulusus (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.8. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(63)
2006. ja 2007. aastal tehti suhteliselt palju investeeringuid, kuid need vähenesid pärast seda poole võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringuid praktiliselt ei tehtud.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Netoinvesteeringud (eurodes)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.9. Investeeringute tasuvus
(64)
Kooskõlas tulususe stabiilsuse suundumusega suurenes vaatlusalusel perioodil ka investeeringute tasuvus.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Investeeringute tasuvus (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.10. Rahavoog
(65)
Valimisse kaasatud liidu tootjate rahavoog oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Rahavoog (eurodes)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.11. Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud
(66)
Valimisse kaasatud liidu tootjate tööhõive arenes 2006.-2008. aastal positiivselt. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal tööhõive siiski langes vähenenud turunõudluse tõttu. Nõudluse vähenemise tõttu, mis põhjustas ka tootmise vähenemise, langes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ka tootlikkus. Aastane tööjõukulu töötaja kohta suurenes kuni 2008. aastani ja seejärel vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Tööhõive (inimest)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Aastane tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.12. Kasv
(67)
Kuna liidu tarbimine vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % (vt põhjendus 44), vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 12 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 6 protsendipunkti võrra (vt põhjendused 55 ja 56). Teises küljest aga, kuigi Indiast pärit tegeliku impordi maht oli kehtivate meetmete tõttu peaaegu olematu, kasvas teistest riikidest pärit import 18 % (peamiselt Hiinast pärit impordi tõttu) ja selle turuosa suurenes 5 protsendipunkti võrra (vt põhjendus 50). Seega võib järeldada, et tarbimise vähenemine mõjutas liidu tootmisharu rohkem ja selle müügimaht vähenes oluliselt rohkem kui teistel turuosalistel.
5.13. Dumpingumarginaali suurus
(68)
Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Indiast asjaomast toodet väga vähe, ei ole Indiast pärit tegeliku impordi dumpingumarginaali võimalik kindlaks teha. Tuleks siiski märkida, et India eksport liidu sadamatesse, mille puhul tollivormistust ei nõuta, on oluliselt suurenenud ja osa sellest müügist toimus dumpinguhindadega.
5.14. Toibumine varasemast dumpingust
(69)
Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on ikka veel toibumas varasema dumpingu mõjudest. Leiti, et tänu pikka aega kehtinud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu neist mõjudest suures osas juba toibunud.
5.15. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(70)
Liidu tootmisharu näib tänu Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes kehtestatud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele kahjustava dumpingu mõjudest suures osas toibunud olevat.
(71)
Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord on kindel. Kuigi teatud kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, on suhteliselt stabiilsed, viitavad teised kahjunäitajad, eelkõige müügimaht ja turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine ja investeeringud, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus ikka veel üsna ebakindel. Pärast uurimise järelduste avaldamist väitis üks India tootja, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mingit kahju. Sellega seoses tuleb märkida, et ei ole väidetud nagu kandnuks liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju. Selle asemel tehti läbivaatamise käigus avastatud asjaolude põhjal järeldus, et mõned näitajad jäid stabiilseteks, samas kui mõnede teiste näitajate puhul oli märgata kahju jälgi.
(72)
Mõned isikud väitsid, et mõnede näitajate negatiivsed suundumused ei ole põhjustatud India impordist vaid ülemaailmsest majanduskriisist ning Hiina impordi suurenenud turuosast. Sellega seoses tuleb märkida, et teatavate näitajate negatiivseid suundumusi ei ole seostatud peaaegu olematu India impordiga. Lisaks uuriti Hiina impordi kasvu ja leiti, et see ei avaldanud mõju kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsis.
(73)
Seoses liidu tootmisharu üldise elujõulisusega tuleb märkida, et mitmesuguste kallite toodete järkjärguline turuleviimine (nii liidus kui ka kolmandates riikides) on mõjunud liidu pikaajalisele konkurentsivõimele positiivselt, võttes arvesse seda, et praegu on sellise kvaliteetse sünteetilisest kiust köite tootjate arv maailmaturul piiratud.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(74)
Nagu on märgitud põhjenduses 25, keskendus analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele, võttes arvesse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid vaatlusaluse toote import Indiast peaaegu olematu.
(75)
Nagu on juba üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 26-28, on India eksportivate tootjate käsutuses tohutu suur vaba tootmisvõimsus. Nagu on selgitatud põhjendustes 30-32, on India tootjad suuresti orienteeritud eksporditurgudele ja neil on huvi müüa oma tooteid kõnealustel turgudel suures koguses. Nagu on öeldud põhjenduses 31, on India tootjate kohalolek liidu sadamates väga tuntav ja aina suureneb. Sellest võib järeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib Indiast pärit import liitu väga tõenäoliselt kasvada lühikese aja jooksul märkimisväärsete kogusteni.
(76)
Nagu on öeldud põhjendustes 34 ja 35, alustab India meetmete puudumise korral tõenäoliselt taas dumpinguhindadega importi. Nagu on öeldud põhjendustes 47 ja 48, näitab asjaolu, et India tootjate müügihind on liidu tootmisharu müügihinnast keskmiselt 18 % madalam (kusjuures hinnaerinevus võib ulatuda kuni 46 %-ni), et meetmete puudumise korral ekspordivad India tootjad tõenäoliselt vaatlusalust toodet liidu turule liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamate hindadega, st tõenäoliselt lüüakse liidu tootjate müügihinnad alla.
(77)
Eeltoodust lähtudes võib järeldada, et on väga tõenäoline, et meetmete puudumise korral alustatakse uuesti vaatlusaluse toote importi Indiast suurtes kogustes ja hindadega, mis lööksid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.
(78)
Võttes arvesse liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, mida on selgitatud põhjendustes 71 ja 72, mõjub võimalik ulatuslik dumpinguhinnaga import Indiast selliste hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad alla, tõenäoliselt liidu tootmisharu olukorrale kahjulikult. Ennekõike võib dumpinguhinnaga impordi suures mahus jätkumine veelgi vähendada liidu tootmisharu turuosa ja müügimahtu, põhjustades tootmise ja tööhõive langust. See koos tugeva hinnasurvega, mida põhjustab import selliste hindadega, mis löövad liidu tootjate hinnad alla, tooks kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra kiire ja tõsise halvenemise.
(79)
Eeltoodust lähtudes leitakse, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on Indiast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(80)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.
(81)
Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki erinevaid asjaomaseid huvisid, st liidu tootmisharu, vaatlusaluse toote importijate, kaubandusettevõtjate, hulgimüüjate ja tööstuslikul eesmärgil kasutajate huvisid.
(82)
Tuletatakse meelde, et eelmisel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad.
(83)
Sellele tuginedes uuriti, kas olenemata järeldusest dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal võib järeldada, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(84)
Nagu juba märgitud põhjendustes 56 ja 73, suutis liidu tootmisharu säilitada olulise, kuigi väheneva turuosa ja samas oma tootevalikut mitmekesistada, hakates tootma kallimaid sünteetilisest kiust köisi. Seetõttu võib öelda, et liidu tootmisharu on jäänud struktuuriliselt elujõuliseks tootmisharuks.
(85)
Võttes arvesse põhjendustes 70-72 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 74-79 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt ja see toob kaasa olulise kahju kordumise.
(86)
Tõepoolest, kui võtta arvesse vaatlusaluse toote Indiast pärineva impordi eeldatavaid koguseid ja hindu, ähvardaks liidu tootmisharu tõsine oht. Nagu on selgitatud põhjenduses 78, vähendaks selline import veelgi turuosa, müügimahtu ja tööhõivet ning lööks liidu tootmisharu hinnad alla, mis omakorda vähendaks tulusust määral, mis on sarnane esialgses uurimises leitud negatiivsete näitajatega.
(87)
Eeltoodust lähtudes ja vastupidiste tõendite puudumisel leitakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole vastuolus liidu tootmisharu huvidega.
3. Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid
(88)
Komisjon saatis küsimustiku kümnele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Küsimustikule vastas ainult üks äriühing, olles meetmete säilitamise vastu. Kuna see äriühing on aga seotud India sünteetilisest kiust köite tootjaga, ei saa teda pidada sõltumatuks importijaks. Kuna äriühing on seotud importija, on tema huvid olemuslikult seotud temaga seotud India tootja huvidega.
(89)
Neid asjaolusid arvesse võttes jõutakse järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mis näitavad, et meetmete kohaldamise jätkumine mõjutaks negatiivselt suurt osa sõltumatuid importijaid/kaubandusettevõtjaid.
4. Kasutajate huvid
(90)
Komisjon saatis kirja ühele vaatlusaluse toote tööstuslikul eesmärgil kasutajate ühendusele. Ükski kasutaja ei vastanud küsimustikule täielikult ja ühendus ei esitanud kirjalikke märkusi.
(91)
Kasutajate koostöö puudumise tõttu ja selle tõttu, et dumpinguvastaste meetmete mõju on peamiste toodet kasutavate tootmisharude, nagu laevaehituse, masinatööstuse ja avamereplatvormide muude käitamiskuludega võrreldes peaaegu olematu, järeldatakse, et meetmete kohaldamise jätkumine neid kasutajaid oluliselt negatiivselt ei mõjuta.
5. Järeldus
(92)
Meetmete kohaldamise jätkumine aitab eeldatavasti tagada, et India ei alusta lühikese aja jooksul taas suures koguses toodete dumpinguhindadega importi liidu turule. See aitab liidu tootmisharul liidu turul valitsevast konkurentsiolukorrast jätkuvalt kasu saada ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu. Kõnealune positiivne mõju peaks tagama liidu tootjatele tingimused uuenduslike kõrgtehnoloogiliste toodete väljatöötamiseks uute ja erirakendusalade jaoks.
(93)
Samuti tuleks märkida, et pärast importijate/kaubandusettevõtjate ja liidu kasutajate huvide kaalumist ei leitud ühtegi veenvat põhjust, mis näitaks, et meetmete kohaldamise jätkumisel oleks valdavalt negatiivne mõju.
(94)
Võttes arvesse eeltoodud järeldusi meetmete kohaldamise jätkumise mõju kohta liidu turuosalistele, leitakse, et meetmete kohaldamise jätkumine ei ole vastuolus liidu huvidega.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(95)
Eeltoodut arvesse võttes, sh India tootjate käsutuses olevat tohutut vaba tootmisvõimsust, nende kindlat ekspordile orienteeritust ja üha suurenevat kohalolekut liidu turu lävel, nende ekspordihindu muude kolmandate riikide turgudel (mis olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil normaalväärtusest madalamad ja liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamad) ja liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Indiast lähtuva kahjuliku dumpingu kordumine tõenäoline.
(96)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada säilitada kehtivad meetmed muutmata kujul. Samuti anti neile pärast kõnealuse otsuse avalikustamist aega vastuväidete esitamiseks, kuid keegi ei esitanud selliseid vastuväiteid, mis oleksid õigustanud eespool esitatud järelduste muutmist. Järelduse avaldamisega seotud vastuväiteid on käsitletud käesoleva määruse asjakohastes põhjendustes.
(97)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb määrusega (EÜ) nr 1736/2004 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud säilitada.
(98)
Sellest olenemata ja jätmata tähelepanuta asjaolu, et kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, iseloomustavad käesolevat menetlust erilised asjaolud, nimelt kehtivad meetmed on pikaajalised ja neid on juba kord pikendatud ning Indiast tegelikult imporditavad kogused on väga väikesed, nagu on selgitatud põhjendustes 21-24. Ka neid asjaolusid tuleb dumpinguvastaste meetmete edasisel pikendamisel nõuetekohaselt arvesse võtta; edasine pikendamine peaks olema kolm aastat. Avastatud asjaolude avaldamise järel märkis taotleja, et meetmeid tuleks pikendada viie aastani ning et ülaltoodud põhjendused lühema perioodi kasuks ei ole õigustatud
(99)
Tavaliselt kohaldatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast meetmete pikendamist viieks aastaks. Uurimise tulemusel järeldati, et liidu tootmisharu oli läbivaatamise uurimisperioodi lõpul ikka veel hapras olukorras; esialgses uurimises tehti kindlaks, et tootmisharu on olnud pikka aega majanduslikult raskes olukorras. Seetõttu ei ole tootmisharu veel täielikult taastunud kahjuliku dumpingu mõjust. Mitmed kahjunäitajad näitavad siiski, et meetmete rakendamine on juba võimaldanud olulist paranemist. Selle keeruka olukorra analüüsi järel otsustati, et täielik paranemine kahjuliku dumpingu mõjudest on tõenäoline lühema aja jooksul kui tavapärased viis aastat. Arvati, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete korral, peaks kolm aastat olema piisav aeg, et liidu tootmisharu võiks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda. Sel põhjusel ei näi olevat vajalik säilitada meetmeid pikemaks perioodiks.
(100)
Seetõttu leitakse, et uurimise käigus tuvastatud asjaolud ei toeta täielikult meetmete pikendamist kogu viieaastase perioodi võrra ja et seega tuleks meetmete pikendamisel piirduda kolme aastaga.
(101)
Artiklis 1 sätestatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr kehtestati esialgse uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (vastupidi üleriigilisele tollimaksule, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse ainult nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Indiast ja mille on tootnud asjaomane äriühing, st nimetatud konkreetne juriidiline isik. Imporditud toodete suhtes, mille on tootnud mõni muu äriühing, keda ei ole artiklis 1 konkreetselt nimetatud, sh konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib üleriigiline tollimaksumäär.
(102)
Kõik taotlused äriühingu suhtes individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksustega seotud muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse käesolevas määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit sidumisnööri, taglaseköie, köie või trosside, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla, impordi suhtes.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksumäär
TARICi lisakood
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Kõik muud äriühingud
82,0 %
8900
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse kolme aasta jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. detsember 2010.