ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
KOMISJONI OTSUS,
27. oktoober 2010,
riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt.
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)
(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/269/EL)
EUROOPA LIIDU KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) suhtes (2),
olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt nendele sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
2008. aasta lõpus jõudis komisjonini teave riigiabimeetmete kohta, mida Ungari kavatses võtta äriühingu Péti Nitrogénművek Zrt. (edaspidi „Nitrogénművek”) kasuks. Pärast mitmekordset teabevahetust algatas komisjon 2009. aasta 29. aprillil ametliku uurimismenetluse väidetavate riigiabimeetmete kohta.
(2)
Ungari esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 3. ja 17. augustil 2009. aastal.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas17. juulil 2009 (3). Oma märkused esitas neli huvitatud isikut: 18. augustil 2009 Nitrogénművek, kellele väidetavad riigiabimeetmed olid suunatud; 17. ja 18. augustil veel kaks huvitatud isikut, kes taotlesid, et nende isikut ei avalikustataks; ning 19. augustil 2009 äriühing ZAK S.A.
(4)
Komisjon edastas need märkused Ungarile 21. septembri 2009. aasta kirjaga. Ungari vastas kolmandate isikute märkustele 20. oktoobri 2009. aasta kirjas.
(5)
3. novembril 2009 esitas komisjon Ungari ametiasutustele täiendava teabenõude, millele Ungari vastas 4. detsembri 2009. aasta kirjas. Komisjoni talituste ja Ungari ametiasutuste vahel toimus 2010. aasta juunis täiendav mitteametlik teabevahetus elektroonilise kirjavahetuse vormis.
II. ABISAAJA
(6)
Nitrogénművek on väetist tootev äriühing, mis asub Pétfürdős, Veszprémi maakonnas (Ungari), mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkond. Äriühing on Ungari turul peamine väetisetootja ja Ungari turu peamine varustaja.
(7)
2008. aastal oli Nitrogénműveki aastakäive 64,8 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 232 miljonit eurot), millest 74 % saadi Ungaris ja 26 % ekspordi tulemusena (peamiselt liidu turgudele). 2008. aastal oli äriühingul 508 töötajat. Äriühingu aktsiakapital moodustab 528 miljonit Ungari forintit (ligikaudu 1,92 miljonit eurot). 2008. aastal moodustas äriühingu omakapital 11 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 40 miljonit eurot).
Tabel 1
Nitrogénműveki peamised finantsandmed
2007
miljardites forintites
2007
miljonites eurodes
2008
miljardites forintites
2008
miljonites eurodes
Käive
48,211
175
64,836
232
Kasum põhitegevusest
2,435
8,9
16,335
59,4
Puhaskasum kasum/kahjum (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Allikas: andmed põhinevad äriühingu 2008. aasta aastaaruandel.
(8)
18. oktoobril 2008 peatas Nitrogénművek tootmistegevuse.
III. MEETME KIRJELDUS
(9)
18. detsembril 2008 teatas Ungari valitsus, (4) et riik „päästab” Nitrogénműveki tootmise taasalustamise ja tegevuskulude rahastamise teel, et tagada väetise tootmise jätkamine Ungaris ja säilitada töökohad.
(10)
20. detsembril 2008 kiitis valitsus heaks kaks eraldi riigigarantiid, (5) millega tagati laenud, mida andis 100 % riigi omandis olev Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (edaspidi „MFB”). Mõlemad garantiid anti tagatud summa 2 % vastava ettemakstava ühekordse tasu eest.
(11)
26. jaanuaril 2009. aastal sõlmisid MFB ja Nitrogénművek kaks riigigarantiiga tagatud laenulepingut:
a)
A-laen: 52 miljoni euro suurune investeerimislaen (6) 6 aastaks. Intressimäär on kuue kuu EURIBOR + 1,7 %. 100 % riigigarantii eest tuli ette tasuda laenusumma 2 % vastav ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 100 % riigigarantii, äriühingu varadele (7) seatud teise järjekoha (st järjekohaga vahetult pärast järgnevalt nimetatud B-laenu) hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Laenusumma tuleb maksta tagasi 12 osana iga kuue kuu järel alates 15. juunist 2009. Intressi tuleb tasuda iga kuue kuu järel;
b)
B-laen: 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevarade finantseerimise laen 4 aastaks, intressimääraga 3 kuu BUBOR (8) + 2,5 %. Laenu tagab 80 % riigigarantii, mille eest tuli ette tasuda 2 % suurune (80 % garantiiga tagatud summa 2 % vastav) ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 80 % riigigarantii, äriühingu varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Kooskõlas valitsuse dekreediga on MFB-l õigus määrata Nitrogénműveki nõukokku kaks liiget. Laenusumma tuleb tasuda laenuperioodi lõpus. Intressi tuleb tasuda iga kolme kuu järel.
Tabel 2
Nitrogénműveki kasuks võetud riiklike meetmete kokkuvõte
Eesmärk
Laenusumma
Intress
Tagatis
2 % suurune ettemakstav garantiitasu aasta lõikes (9)
Pangale antud peamised tagatised
A-laen
Investeering
52 miljonit eurot
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Varadele seatud teise järjekoha hüpoteek
B-laen
Käibevarade finantseerimine
10 miljardit Ungari forintit
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek
(12)
Nitrogénművek alustas tootmist taas 26. veebruaril 2009.
IV. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(13)
29. aprilli 2009. aasta menetluse algatamise otsuses püstitas komisjon küsimuse, kas Nitrogénművek on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) (edaspidi „ühenduse suunised”) tähenduses, ja kui ta seda on, siis kas ta oleks turutingimustel saanud samasugust laenu kui see, mida pakkusid Ungari ametiasutused. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et äriühingu kasuks võetud järgnevalt kirjeldatud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, kuna näib, et neid anti intressimääraga, mis jääb alla turu intressimäära:
a)
52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu jaoks antud 100 % riigigarantii;
b)
52 miljoni euro suurune investeerimislaen ise, kuna see on olemasolev laen, mis anti enne riigigarantii andmist. (Menetluse algatamisel kättesaadava teabe põhjal ei olnud üheselt mõistetav, kas investeerimislaenu puhul on tegu olemasoleva või uue laenuga.);
c)
10 miljardi Ungari forinti suuruse käibevarade finantseerimise laenu jaoks antud 80 % riigigarantii;
d)
käibevarade finantseerimise laenu riigigarantiiga tagamata 20 %.
(14)
Veel arvas komisjon, et investeerimislaenu tagav 100 % riigigarantii kujutab endast MFB-le antud riigiabi, kuna sellega tagatakse olemasolevat laenu.
V. UNGARI MÄRKUSED
(15)
Üldiselt on Ungari seisukohal, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, kuna need vastasid turutingimustele ja seega ei andnud abisaajale eelisseisundit. Ungari ei vaidlusta riigiabi muude kumulatiivsete tingimuste olemasolu: riigiressursside üleandmist, valikulisust, konkurentsi moonutamist ja mõju kaubandusele.
(16)
Ungari väidab eelkõige, et Nitrogénművek ei ole ühenduse suuniste tähenduses vaadeldav raskustes oleva äriühinguna. Ungari ametiasutused väidavad, et äriühing oli kasumlik ja 2008. aastal olid tema kaubanduslikud väljavaated head. Ungari arvates võis äriühingu krediidivõimet meetmete võtmise ajal „rahuldavaks” pidada, mis vastab komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „komisjoni teatis”) sätestatud BB-reitingukategooriale.
(17)
Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega 2008. aasta sügisel märkisid Ungari ametiasutused, et väetisesektorile on üldiselt omane hooajalisus. Peale selle vähenes majanduskriisi tõttu nõudlus. Äriühing otsustas tootmise peatada kõrgete maagaasihindade (maagaas on väetise tootmisel üks peamisi kuluartikleid ning oodata oli hindade langemist) ja kogunenud suurte varude tõttu. Ungari märgib veel, et selline tootmise peatamine ei olnud Euroopa turul haruldane; nimetatud ajavahemikus peatasid tootmise või piirasid seda paljud tehased.
(18)
Seoses makstud intresside ja garantiitasudega väidab Ungari, et need vastavad turutingimustele: i) B-laenu puhul ei kujuta need endast komisjoni teatise kohaselt toetust ja ii) A-laenu puhul oli intressimäär madalam komisjoni teatise kohasest turutingimustele vastavast määrast, kuid võttes arvesse tagatiste suurt väärtust, võib seda ikkagi pidada turutingimustele vastavaks. Ungari väidab ka, et 2008. aasta esimeses pooles sõlmisid äriühing ja kommertspangad sarnastel tingimustel mitu laenu- ja krediidilepingut, mis - Ungari arvates - näitavad seda, et A- ja B-laenu maksumus ja tingimused ei kujutanud endast eelist võrreldes turutingimustel antava rahastamisega.
VI. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(19)
Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi äriühingu kolmelt konkurendilt (12). Kõik kolm isikut toetasid komisjoni uurimismenetlust ja olid seisukohal, et laenud kujutavad endast riigiabi.
(20)
Ka abisaaja esitas märkused, milles väitis, et meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Abisaaja ja Ungari ametiasutuste väited suures osas kattuvad.
VII. UNGARI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(21)
Huvitatud isikute märkustele vastates lükkab Ungari ümber kolmandate isikute väited ja jääb seisukohale, et Nitrogénművek ei saanud riigiabi.
VIII. ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(22)
Et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kõnealuses artiklis on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud äriühinguid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(23)
Kõnealust sätet arvesse võttes uurib komisjon järgnevalt seda, kas Nitrogénműveki kasuks võetud vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi.
VIII.1. MFB antud laenud olid riigiga seostatavad
(24)
Pärast meetmete võtmist on MFB tegevust käsitlevad eeskirjad muutunud. Hinnang põhineb kõnealuste laenulepingute sõlmimise ajal kehtinud õiguslikul olukorral.
(25)
MFB on riigile kuuluv spetsialiseerunud rahandusasutus, mis asutati (selleks ettenähtud) õigusaktiga ja mille tööd meetmete võtmise ajal reguleeris samuti nimetatud õigusakt (13) (edaspidi „MFB-seadus”). Selle seaduse järgi täidab pank kindlaksmääratud avaliku huvi eesmärke, tema peamine ülesanne on stimuleerida majanduse arengut ning aidata tõhusalt kaasa valitsuse majandus- ja arengupoliitika täitmisele. Teatavat osa kommertspankade suhtes kehtivaid usaldatavusnormatiive ei saa MFB suhtes kohaldada, kuna MFB suhtes kehtivad MFB-seaduses sätestatud spetsiaalsed usaldatavusnormatiivid.
(26)
MFB 60 miljardi Ungari forinti suurune aktsiakapital kuulub 100 % Ungari riigile, aktsiaid ei saa MFB-seaduse kohaselt võõrandada. Osa MFB kohustusi kaetakse riigieelarvest; eelarveseaduses on sätestatud MFB antava laenu maksimaalne summa, samuti summad, mida ta tagada võib. Peale selle lähevad kõik väljamakstud dividendid tagasi riigieelarvesse. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et MFB antud laenud hõlmavad riigi vahendeid.
(27)
Riigi omandiõigust rakendab asjaomane minister. MFB annab igal aastal ministrile oma tegevuse kohta aru; ka audiitori määrab ametisse minister. Ka juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmed ja esimehe, samuti tegevjuhi määrab ametisse ja vabastab sealt vastava valdkonna minister.
(28)
Kuigi asutuse riiklik juhtimine ei muuda selle kõiki menetlusi automaatselt riigiga seostatavaks, (14) on kõnealusel juhul olemas Euroopa Kohtu poolt kindlaks määratud tingimused, (15) mille põhjal saab järeldada, et MFB tegevus on seostatav riigiga. MFB järgib avaliku huvi eesmärki, tema õiguslikku seisundit reguleerib eraldi õigusakt, asutus on osaliselt vabastatud finantsjärelevalve eeskirjade täitmisest ja ametiasutustel on tugev kontroll juhatuse üle. Eelkõige seepärast võib meetmete võtmist käsitleva otsuse asjaolude põhjal (valitsuse dekreet, mis käsitleb konkreetselt MFB laenude eest antud garantiid ja milles on sätestatud, et vastutasuks võib MFB määrata Nitrogénműveki juhatusse kaks liiget ning valitsuse pressiesindaja eelnev teade meetmete võtmise kohta) pidada Ungari ametiasutusi meetmete võtmisel osalenuks.
(29)
Eelneva põhjal on komisjon seisukohal, et MFB meetmed on riigiga seostatavad.
VIII.2. Meetmeid tuleb pidada otseselt riigi antud laenuks
(30)
Kuna laenud ise on otseselt seostatavad riigiga, ei suurenda peale selle antud riigigarantii riigi finantskoormust ega Nitrogénműveki eelisseisundit. Seepärast tundub olevat põhjendatud kõnealuste laenude ja garantiide käsitamine otseselt riigi antud laenudena (Nitrogénműveki kulud moodustavad laenuintress ja garantiitasu).
(31)
Sellest tulenevalt hinnatakse riigiabi lähtuvalt laenude suhtes kohaldatavast komisjoni teatisest.
VIII.3. Eelisseisund: meetmed olid turuga kooskõlas
VIII.3.1. Äriühingu finantsolukord meetmete võtmise ajal
(32)
Ungari jääb seisukohale, et Nitrogénművekit ei saanud meetmete võtmise ajal pidada raskustes olevaks äriühinguks ühenduse suuniste tähenduses. Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega oktoobris 2008 väitsid Ungari ametiasutused, et see oli strateegiline ja hooajaline otsus ning et sügisel 2008 peatasid tootmise veel mitu teistki turuosalist. Ungari väidab, et äriühingule omistati sel ajal õigesti BB-kategooria.
(33)
Komisjon väidab, et vaatamata ilmsetele likviidsusprobleemidele, mida kinnitavad ka Ungari esitatud tõendid, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Seega näib, et ühenduse suuniste punktides 9-11 sätestatud tingimused ei olnud täidetud.
(34)
Uurimise tulemusena (äriühingu 2008. aasta aastaaruandest) selgus aga, et Nitrogénművekil oli riigi vahendeid tootmise taaskäivitamise jaoks vaja. 2008. aasta aastaaruandes rõhutatakse: „Aasta [2008] teises pooles maailmas välja kujunenud finants- ja majanduskriis tabas ka äriühingut. Väetisetooteid kasutavatel põllumajandusettevõtjatel tekkisid rahalised raskused, seetõttu kahanes äriühingu toodete müümine miinimumini. Finants- ja majanduslikel põhjustel peatas äriühing alates 18. oktoobrist 2008 töö oma tootmisüksustes. Tootmise taaskäivitamise huvides alustas äriühingu omanik läbirääkimisi valitsuse esindajatega. Nende läbirääkimiste tulemusena […] andis valitsus riigigarantii […], et tagada Ungari varustatus lämmastikväetistega.” (16). Aastaaruande põhjal võib järeldada ka seda, et käibevahendite finantseerimise laen oli vajalik tootmise taaskäivitamiseks ning et selle summa üht osa kasutati 31. detsembril 2008 maksmisele kuuluvate täitmata võlakohustuste katmiseks varustajate ees (17).
(35)
Komisjoni arvates ei saa sellist äriühingut, mis peatas tootmise ega suutnud seda ilma riigi abita taaskäivitada, sõltumata tootmise peatamise algpõhjustest pidada terveks ja elujõuliseks äriühinguks. Aastaaruande põhjal on selge, et äriühingul oli tõsiseid raskusi likviidsusega ja et riigi sekkumine oli rahastamise saamisel väga oluline.
(36)
Seoses äriühingu krediidivõimega kahtleb komisjon, kas väidetav BB-kategooria kajastas Nitrogénműveki tegelikku finantsolukorda meetmete võtmise ajal. Esiteks märgib komisjon, et Ungari ei esitanud sõltumatu hindamis- või rahandusasutuse koostatud hinnangut. Väidatava BB-kategooria omistas MFB, kes käitus nimetatud meetmete seisukohast riigi vahendi (valitsuse otsuse kohaselt), mitte põhjendatud majanduslikku hinnangut anda püüdva sõltumatu rahandusasutusena. Juba selle pärast on kategooria väärtus küsitav. Teiseks ei edastanud Ungari mingit teavet selle kohata, millist meetodit MFB kasutas ja millisel teabel põhines järeldus, et äriühingu finantsolukord on stabiilne. Kolmandaks, võttes arvesse, et Nitrogénművek oli meetmete võtmise ajal tootmise peatanud ja selgelt kiiret rahastamist vajav äriühing, kes ei oleks ilma rahastamiseta suutnud tootmist taaskäivitada (vt üksikasju eelnevatest põhjendustest 34 ja 35), ei ole tõenäoline, et finantsolukord oleks võinud olla „rahuldav”. Arvestades eelnevat ja sõltumata äriühingu minevikutulemustest, ei saa komisjoni arvates väidetavat BB-kategooriat kasutada selle hindamisel, kas meetmed kujutavad endast komisjoni teatise kohaselt riigiabi.
(37)
Sellest lähtuvalt ei saa äriühingut komisjoni arvates pidada stabiilses finantsolukorras olevaks äriühinguks. Esitatud materjalide põhjal selgub üheselt, et äriühingul olid tõsised likviidsusprobleemid ja ta ei olnud võimeline tootmist taaskäivitama (vt põhjendused 34 ja 35). Seega võib äriühingut pidada halvas finantsolukorras olevaks, mis vastab komisjoni teatises sätestatud kõige madalamale kategooriale (CCC-kategooria).
VIII.3.2. Tagatised
(38)
Tagatiseks antud vahendite seas on Nitrogénműveki mitme tootmisüksuse kinnisvara, hooned ja seadmed (18).
(39)
Hüpoteegiga koormatud vahendite väärtuse kohta esitas Ungari ettevõtja […] (19) poolt 2008. aastal koostatud hinnangu. Selle hinnangu kohaselt oli hüpoteegiga koormatud vahendite turuväärtus ligikaudu […] miljonit eurot, tegelik likvideerimisväärtus ligikaudu […] miljonit eurot. MFB arvestuste kohaselt oli vahendite riskiteguriga koormatud likvideerimisväärtus ligikaudu […] miljonit eurot.
(40)
Pidades silmas seda, et kahe vaadeldava laenu koguväärtus oli 88 miljonit eurot (st kõige leebema hinnangu korral moodustab tagatiste väärtus laenude väärtusest [enam kui 70] %), on tehingutel komisjoni arvates suur tagatis. Kuigi A-laenu tagatiseks olev hüpoteek on teise järjekohaga, saab tehingutest tuleneda võivad võimalikud nõuded rahuldada B-laenu nõuete järel.
(41)
See asjaolu, et tagatised olid antud MFB-le, mitte otse riigile, ei ole oluline. Kui käendaja peab käenduse jõustumise tõttu tasuma nõuded, siis Ungari õiguse kohaselt (20) lähevad kõik laenuga seotud õigused talle üle. Seepärast, kui Nitrogénművek ei maksa laene tagasi, ja MFB realiseerib garantii, võib riik laenulepingu käendamise tõttu nõuded rahuldada.
(42)
Peale selle oli riigil B-laenu puhul õigus nimetada äriühingu juhatusse kaks liiget, kellel on vetoõigus dividendide väljamaksmise, kolmandatele isikutele täiendavate tagatiste andmise ja 100 miljonit Ungari forintit ületavate laenude võtmise otsuste suhtes.
(43)
Neid tegureid arvestades on komisjon arvamusel, et komisjoni teatise seisukohast on mõlemal tehingul suur tagatis.
VIII.3.3. Võrreldavad turuintressimäärad
(44)
Ungari edastab esitatud materjalide seas ka mitu väidetavalt „võrreldavat” kommertspankade ja Nitrogénműveki vahel sõlmitud laenulepingut, et tõendada riigi võetud meetmetega seotud tasude kokkusobivust turuga.
(45)
Need näited aga ei ole võrreldavad, seepärast ei saa neid käesoleva hinnangu puhul arvesse võtta. Esiteks on suurem osa lepinguid sõlmitud väiksema summa ja arvelduskrediidi limiidi peale (21). Teiseks on pankade intressimäärad kõrgemad kui vaadeldavatel laenudel (22). Viimane ja kõige olulisem aspekt on see, et laenud anti enne majanduskriisi, peamiselt 2008. aasta esimeses pooles. Sel ajal valitsenud majandustingimused ei ole võrreldavad 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta jaanuariga, mil finantskriis oli sügavaim.
VIII.3.4. Komisjoni teatise kohased soovituslikud intressimäärad
(46)
Selle kindlaks määramiseks, kas laen sisaldab riigiabielementi ja kui, siis millises ulatuses, kasutab komisjon oma teatises turuintressimäärasid asendavaid väärtusi. Komisjoni teatise kohaselt tuleb baasmäära suhtes krediidireitingust ja antud tagatistest sõltuvalt kohaldada erinevaid marginaale.
(47)
Hindamisel asjakohase kuupäeva puhul tuleb, silmas pidades seda, et poolte suhtes lõplikult siduvad õiguslikud toimingud (st laenulepingud) sõlmiti 26. jaanuaril 2009, võrrelda sel päeval kehtivat viitemäära (baasmäär pluss asjakohane marginaal) rahastamispaketi eest tegelikult tasutavaga.
(48)
Kohaldatava marginaali puhul arvab komisjon eelnevalt üksikasjalikult kirjeldatu põhjal, et Nitrogénművek kuulus viitemääratabeli kõige alumisse kategooriasse ja et tehingutel oli suur tagatis. Selle põhjal võib soovituslikuks turuintressimääraks pidada baasmäära, millele on lisatud marginaal 400 baaspunkti.
(49)
A-laenu (eurodes) tegelik kogumaksumus oli 26. jaanuaril 2009 4,362 % (23). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval soovituslik viitemäär 8,99 % (24). A-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.
(50)
B-laenu (Ungari forintites) tegelik kogumaksumus oli 12,44 % (25). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval asjaomane viitemäär 14,01 % (26). B-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.
VIII.4. Järeldus riigiabi olemasolu kohta
(51)
Nagu eelnevalt demonstreeritud, rahastati meetmed riigi vahenditest ja need on seostatavad riigiga.
(52)
Nitrogénművek sai juurdepääsu rahastamisele soodsamatel tingimustel kui need, mis turul valitsesid. Seega annavad meetmed äriühingule eelisseisundi.
(53)
Peale selle on eelis valikuline, kuna meetmeid võeti vaid seoses Nitrogénművekiga.
(54)
Sellised valikulised meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi, kuna annavad äriühingule eelise konkurentide ees; peale selle on liikmesriikidevaheline väetisekaubandus hästi toimiv.
(55)
Seega on A- ja B-laen vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 107 lõikele 1 riigiabi.
IX. MFB-LE ANTUD VÕIMALIK ABI
(56)
Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon, et A-laenu 100 % garantii võib olla MFB-le antud riigiabi, kuna vastuolulise teabe põhjal võib järeldada, et investeerimislaenu puhul oli tegu juba olemasoleva laenuga (sellisel juhul saaks hilisemat garantii andmist pidada pangale antud riigiabiks, kuna see parandab laenu tagasisaamise võimalusi). Uurimise käigus aga selgus, et A-laen on uus laen, mille lepingule kirjutati alla 26. jaanuaril 2009, seega ei olnud 100 % riigigarantii MFB-le antud riigiabi.
X. MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
X.1. Üldised märkused
(57)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid üldreeglist, mille kohaselt riigiabi ei ole vastavalt artikli 107 lõikele 1 kokkusobiv siseturuga.
(58)
Järgnevalt hindab komisjon meetme kokkusobivust vastavalt nimetatud eranditele. Juba eelnevalt tuleks aga märkida, et Ungari ametiasutused ei esitanud ühtegi väidet meetme kokkusobivuse kohta siseturuga.
X.2. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 2 tulenevad erandid
(59)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid käesoleval juhul ei kehti, sest meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamine ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga.
X.3. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 3 tulenevad erandid
(60)
Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Järgnevalt hindab komisjon esmalt meetmete kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a, c ja d, seejärel artikli 107 lõike 3 punktiga b.
(61)
Artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühinemise ajal peeti selliseks piirkonnaks kogu Ungari territooriumi ja enamik riigi piirkondadest on siiani abikõlblikud (27).
(62)
Abistatavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad komisjoni regionaalabi suunised aastateks 2007-2013 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (28). Kõnealused meetmed ei vasta aga regionaalabi suunistele. Investeerimislaen anti sellise investeeringu jaoks, mis oli tehtud juba varem, (29) mistõttu puudub regionaalabi suunistel nõutav stimuleeriv mõju. Seoses võimaliku tegevusabiga ei soodusta abi ühegi tegevuse või majanduspiirkonna arengut ja see ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenev ega proportsionaalne määral, mis oleks vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks (30).
(63)
Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse abi suhtes ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit.
(64)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on kuulutatud kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud hulga suuniseid ja teatisi, milles selgitatakse, kuidas kohaldada kõnealuses artiklis sätestatud erandit.
(65)
Seoses ühenduse suunistega märgib komisjon, et ilmselt ei ole abi kokkusobivuse tingimused täidetud (sõltumata sellest, kas äriühing suuniste põhjal abikõlblik oli). Päästmisabi ei olnud piiratud minimaalselt vajalikuga, sest kestis kauem kui kuus kuud; Ungari ametiasutused ei tõendanud ka, kas meetmed võeti suurte sotsiaalsete probleemide tõttu ja kas nende soovimatu mõju ulatub teistesse liikmesriikidesse. Ümberkorraldusabiga seoses ei saa komisjon struktuuri ümberkorralduskava puudumisel hinnata, kas toetus taastaks pikaajalise elujõulisuse, oleks minimaalne ja kas ülemäärast konkurentsimoonutust saaks vältida.
(66)
Komisjon väidab seepärast, et meetmed ei ole päästmis- või ümberkorraldusabina kokkusobivad.
(67)
Komisjoni arvates ei ole käesoleval juhul kohaldatav ükski artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal koostatud muudes suunistes ja teatistes sätestatud erand.
(68)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d on sätestatud, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul see ei pea ilmselgelt paika.
X.4. Kokkusobivuse hindamine ajutise raamistiku põhjal
(69)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks.
(70)
Komisjon märgib, et kõnealuse abi eesmärk ei olnud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine.
(71)
Mitme liikmesriigi majanduses tekkinud suure segaduse likvideerimiseks võttis komisjon vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (31) (edaspidi „ajutine raamistik”).
(72)
Komisjon on Ungari ametiasutuste esitatud finantsandmete (32) põhjal seisukohal, et äriühing ei olnud enne ülemaailmset finants- ja majanduskriisi raskustes. Eelkõige, nagu osutatud eelnevas põhjenduses 33, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Tootmise peatamise põhjustanud probleemid tekkisid pärast kriisi. Komisjon on seisukohal, et 1. juulil 2008 ei olnud Nitrogénművek raskustes olev äriühing ühenduse suuniste tähenduses. Seepärast oli ta ajutise raamistiku põhjal abikõlblik.
(73)
Meetmed aga ei vasta ajutise raamistiku punktile 4.2 kui „siseturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”, seda abi ei antud abiprogrammi vormis ja tundub, et abisumma on suurem kui 500 000 eurot. Peale selle, ka siis kui garantiisid eraldi vaadelda, ei vasta need garantiidena antava abina ajutise raamistiku punktile 4.3, kuna garantiitasud (33) on väiksemad kui ajutise raamistiku kohaselt kohaldatavad tasud („safe harbour” (34) preemiad). Ungari aga ei tõendanud rendikuludega seotud kriteeriumi täitmist. Rahastamispakett ei ole keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antud abi (punkt 4.5) ega ka riskikapital (punkt 4.6).
(74)
Ajutise raamistiku punktis 4.4 osutatud subsideeritud intressimäärana antav abi on kohaldatav 31. detsembrini 2010 sõlmitud mis tahes kestusega laenulepingute suhtes (35). Vaadeldavate meetmete suhtes sõlmiti lepingud pärast ajutise raamistiku jõustumist ja enne 31. detsembrit 2010, seega on need abikõlblikud.
(75)
Komisjon märgib siiski, et meetmete tegelik maksumus on väiksem kui ajutise raamistiku põhjal kokkusobivaks peetav minimaalne intressimäär.
(76)
Asjaomase sätte põhjal „on komisjon nõus, kui riigi või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta”.
(77)
Eurodes saadud laenu (A-laenu) puhul vastab 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe 64 baaspunktile. Peale selle oli Euroopa Keskpanga päevaintress (EONIA) 26. jaanuaril 2009 (36) 1,228 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist (vt eelnev põhjendus 48), tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 5,686 %. Meetme tegelik maksumus (4,362 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.
(78)
Ungari forintides saadud laenu (B-laenu) puhul kinnitasid Ungari ametiasutused seoses juhtumiga nr N 78/09, (37) et 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe vastab 26 baaspunktile. Peale selle oli Ungari keskpanga päevaintress 26. jaanuaril 2009 (38) 9,14 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist, tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 13,40 %. Meetme tegelik maksumus (12,44 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.
X.5. Järeldus kokkusobimatuse kohta
(79)
Eelneva põhjal väidab komisjon, et A- ja B-laen sobivad subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal teataval määral kokku.
(80)
Seepärast tunnistab komisjon kokkusobimatuks tehingute tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahelise erinevuse; subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe on ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv.
XI. SISSENÕUDMINE
(81)
ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (39). Kohtupraktika põhjal võib veel väita, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (40). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (41).
(82)
Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (42) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(83)
Seega võttes arvesse, et kõnealust meedet tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(84)
Võttes arvesse eelnevat osa X.5, tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa, ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahe.
(85)
Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused.
XII. KOKKUVÕTE
(86)
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Nitrogénművekile antud A- ja B-laen on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(87)
Komisjon väidab ka, et A- ja B-laen on subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal siseturuga kokkusobivad. Nimelt on subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv. Seevastu meetmete tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahe on siseturuga kokkusobimatud.
(88)
Võttes arvesse, et A- ja B-laenu tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord.
(89)
Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused. Summa tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahena.
(90)
Komisjon järeldab veel, et A-laenule antud 100 % garantii ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav MFB-le antud riigiabina.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
52 miljoni euro suurune investeerimislaen ja 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevahendite finantseerimise laen, mis Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt., on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav riigiabina.
Artikkel 2
1. Riigiabi, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt. vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, on siseturuga osaliselt kokkusobiv ja osaliselt kokkusobimatu.
2. Ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära ja asjaomase viitemäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobiv.
3. Meetmete tegeliku maksumuse ja ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobimatu.
4. Ungari lõpetab alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest lõikes 3 osutatud riigiabi andmise.
Artikkel 3
1. Ungari nõuab artikli 2 lõikes 3 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga.
Artikkel 4
1. Artikli 2 lõikes 3 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Ungari peab tagama käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist.
Artikkel 5
1. Ungari esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasimaksmise intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada.
2. Ungari hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisega, kuni artikli 2 lõikes 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Ungari esitab komisjoni nõudmisel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Ungari üksikasjalikku teavet abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.
Artikkel 6
Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.
Brüssel, 27. oktoober 2010