ROZHODNUTÍ RADY 2012/422/SZBP
ze dne 23. července 2012
na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie aktivně provádí strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení ze dne 12. prosince 2003 a opatření uvedená v kapitole III zmíněné strategie, jako je efektivnější mnohostrannost a podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí.
(2)
Unie usiluje o systém mnohostranných smluv, který by poskytoval právní a normativní základ pro veškeré úsilí o nešíření zbraní hromadného ničení. Cílem politiky Unie je zasazovat se o provádění a všeobecnou platnost stávajících norem v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení. Unie napomáhá třetím zemím v plnění jejich závazků v rámci mnohostranných úmluv a režimů.
(3)
Společné prohlášení pařížské vrcholné schůzky pro Středomoří ze dne 13. července 2008 o zřízení Unie pro Středomoří znovu zdůraznilo společnou snahu o dosažení míru i regionální bezpečnosti v souladu s barcelonským prohlášením, které přijala evropsko-středomořská konference konaná ve dnech 27. a 28, listopadu 1995 a jež mimo jiné podporuje regionální bezpečnost tím, že se zasazuje o nešíření jaderných, chemických a biologických zbraní, a to přijetím a dodržováním mezinárodních i regionálních režimů nešíření zbraní hromadného ničení a dohod o kontrole zbrojení a odzbrojení, jako jsou Smlouva o nešíření jaderných zbraní, Úmluva o chemických zbraních, Úmluva o biologických a toxinových zbraních a Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek, nebo regionálních ujednání týkajících se například zón bez jaderných zbraní, včetně odpovídajících systémů kontroly, jakož i tím, že zúčastněné strany budou v dobré víře plnit své závazky podle úmluv o kontrole zbrojení, odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení.
(4)
Strany Unie pro Středomoří se zasadí o to, aby na Blízkém východě byla vytvořena vzájemně a účinně ověřitelná zóna bez jaderných, chemických a biologických zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Strany dále zváží praktická opatření, jejichž cílem by bylo mimo jiné zabránit šíření jaderných, chemických a biologických zbraní, jakož i nadměrnému hromadění konvenčních zbraní.
(5)
Evropská unie uspořádala v Paříži ve dnech 19. a 20. června 2008 seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, na kterém se setkali zástupci států tohoto regionu a členských států Unie, jakož i akademičtí pracovníci a zástupci agentur pro jadernou energii jednotlivých států. Účastníci vybídli Unii, aby podporovala další jednání na různých fórech a aby postupně přecházela k formálnějšímu uspořádání, které by zahrnovalo jednání mezi vládními úředníky na základě barcelonského procesu na zeměpisně širším základě.
(6)
Hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 vyzdvihla význam procesu vedoucího k úplnému provedení rezoluce z roku 1995 o Blízkém východě (dále jen „rezoluce z roku 1995“). V zájmu tohoto procesu byly na konferenci potvrzeny praktické kroky, mimo jiné zvážení všech nabídek na podporu provádění rezoluce z roku 1995, včetně nabídky Unie uspořádat seminář navazující na seminář konaný v červnu roku 2008.
(7)
Hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 dále uznala významnou úlohu, již v rámci provádění rezoluce z roku 1995 plní občanská společnost, a podpořila veškeré úsilí v tomto ohledu.
(8)
Unie uspořádala ve dnech 6. a 7. července 2011 v Bruselu seminář na podporu budování důvěry a procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, na němž se setkali vysocí představitelé států tohoto regionu, tří států, které jsou depozitáři Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, členských států Unie a dalších zainteresovaných států, jakož i akademičtí pracovníci a oficiální zástupci hlavních regionálních a mezinárodních organizací. Účastníci Unii naléhavě vyzvali, aby nadále usnadňovala proces směřující k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení na Blízkém východě, mimo jiné prostřednictvím dalších podobných iniciativ realizovaných před konferencí, kterou má v roce 2012 svolat generální tajemník OSN a předkladatelé rezoluce z roku 1995.
(9)
Generální tajemník Organizace spojených národů a vlády Ruské federace, Spojeného království a Spojených států jakožto předkladatelé rezoluce z roku 1995 týkající se nešíření jaderných zbraní na Blízkém východě a státy, které jsou depozitáři uvedené smlouvy, po konzultaci se státy tohoto regionu jmenovali dne 14. října 2011 zprostředkovatelem státního podtajemníka Jaakka Laajavu a určili Finsko jako hostitelskou vládu pro uspořádání konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě.
(10)
Od listopadu roku 2011 Unie úzce spolupracuje se zprostředkovatelem a jeho týmem s cílem dále podpořit proces zaměřený na vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. K zajištění návaznosti na seminář pořádaný na podporu budování důvěry a procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, který se konal v roce 2011, podpoří Unie činnosti směřující k dosažení těchto cílů:
a)
podporovat činnost zprostředkovatele konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě plánované na rok 2012;
b)
zvyšovat viditelnost Unie jako globálního a regionálního aktéra v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení;
c)
podporovat regionální dialog v politické oblasti a v oblasti související s bezpečností v rámci občanské společnosti a vlád, a zejména mezi odborníky, úředníky a akademickými pracovníky;
d)
určit konkrétní opatření na budování důvěry, jež by mohla představovat praktické kroky směřující k budoucímu vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě;
e)
podporovat jednání o všeobecné platnosti a provádění příslušných mezinárodních smluv a dalších nástrojů pro předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů;
f)
jednat o otázkách týkajících se mírového využití jaderné energie a mezinárodní i regionální spolupráce v tomto ohledu.
2. V této souvislosti se projekty podporované Unií vztahují na tyto konkrétní činnosti:
a)
poskytnutí prostředků na uspořádání akce, která by navazovala na semináře Unie konané v letech 2008 a 2011 a která by se uskutečnila v podobě semináře pořádaného v rámci neoficiálního procesu (tzv. „track 2“) před konferencí plánovanou na rok 2012;
b)
poskytnutí prostředků na vypracování podkladových dokumentů zaměřených na témata, jimž bude navazující seminář věnován;
c)
poskytnutí prostředků na vytvoření samostatné stránky na internetových stránkách konsorcia EU pro nešíření zbraní hromadného ničení (dále jen „konsorcium“) sdružujícího analytická střediska;
d)
poskytnutí prostředků umožňujících, aby se nevládní odborníci z Unie mohli v případě potřeby a v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) účastnit příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativ, jako je například ammánský rámec.
Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje konsorcium, které plní tento úkol pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s konsorciem nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 352 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s konsorciem finanční dohodu. Uvedená dohoda stanoví, že konsorcium zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných konsorciem. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí osmnáct měsíců po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude uzavřena finanční dohoda.
V Bruselu dne 23. července 2012.
NÕUKOGU OTSUS 2012/422/ÜVJP,
23. juuli 2012,
millega toetatakse protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 31 lõiget 1,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Liit rakendab aktiivselt massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, nt tõhustades mitmepoolsuse põhimõtte kohaldamist ja edendades stabiilset olukorda rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil.
(2)
Liit toetab kindlalt mitmepoolsete lepingute süsteemi, mis annab õigusliku ja normatiivse aluse kõigile massihävitusrelvade leviku vastaste tegevuste jaoks. Liidu poliitika eesmärk on saavutada olemasolevate desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaste normide rakendamine ja üldine kohaldamine. Liit abistab kolmandaid riike mitmepoolsetest konventsioonidest ja režiimidest tulenevate kohustuste täitmisel.
(3)
13. juulil 2008 toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.-28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu relvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus relvastuskontrolli, desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamise konventsioonidest tulenevaid kohustusi.
(4)
Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osapooled muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist.
(5)
Euroopa Liit korraldas 19.-20. juunil 2008 Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine”, millest võtsid osa piirkonna riikide ja liidu liikmesriikide esindajad ning samuti akadeemikud ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid. Osalejad innustasid liitu edendama arutelude jätkamist erinevatel foorumitel ning liikuma järk-järgult ametlikumat laadi formaadi suunas, mille alusel toimuks muu hulgas arutelud valitsuste ametnike vahel, lähtudes seejuures Barcelona raamistikust, kuid tehes seda geograafiliselt kaasavamas formaadis.
(6)
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon”) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaalutakse kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas liidu pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar.
(7)
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses.
(8)
Liit korraldas 6.-7. juulil 2011 seminari Brüsselis, et edendada usalduse suurendamist ja toetada protsessi, mille eesmärk on luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; sellest seminarist võtsid osa kõrged esindajad kõnealuse piirkonna riikidest, kolmest tuumarelva leviku tõkestamise lepingu depositaarriigist, liidu liikmesriikidest ja muudest huvitatud riikidest, samuti teadlased ning suuremate piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide ametlikud esindajad. Seminaril osalejad soovitasid liidul tungivalt jätkata Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomise protsessi hõlbustamist, sealhulgas muude sarnaste algatuste kaudu enne 2012. aasta konverentsi, mille kutsuvad kokku ÜRO Julgeolekunõukogu ja 1995. aasta resolutsiooni kaasrahastajad.
(9)
ÜRO peasekretär ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni kaassponsorite ning lepingu depositaarriikide Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja USA valitsused nimetasid 14. oktoobril 2011 kõnealuse piirkonna riikidega konsulteerides aseriigisekretäri Jaakko Laajava Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomist käsitleva 2012. aasta konverentsi korraldajaks ning Soome selle konverentsi vastuvõtjariigiks.
(10)
Alates 2011. aasta novembrist on liit tihedalt konsulteerinud korraldaja ning tema meeskonnaga, et anda täiendavat toetust protsessile, mille eesmärk on luua Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järelemeetmete võtmiseks seoses 2011. aasta seminariga, mille eesmärk oli edendada usalduse suurendamist ja toetada protsessi, mille eesmärk on luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, toetab liit meetmeid järgmiste eesmärkide saavutamiseks:
a)
toetada Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomist käsitleva 2012. aasta konverentsi korraldaja tööd;
b)
suurendada liidu nähtavust üleilmse osalejana kõnealuses piirkonnas ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas;
c)
innustada piirkondliku poliitika- ja julgeolekualase dialoogi pidamist kodanikuühiskondades ja valitsustes ning eelkõige ekspertide, ametnike ja teadusasutuste töötajate hulgas;
d)
määrata kindlaks konkreetsed usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;
e)
innustada arutelu asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ja muude instrumentide üldise kohaldamise ning täieliku rakendamise üle, et tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikut;
f)
arutada tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist ja sellega seotud rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd puudutavaid küsimusi.
2. Seda arvestades sisaldavad liidu toetatavad projektid järgmiseid konkreetseid tegevusi:
a)
vahendite eraldamine 2008. ja 2011. aastal toimunud liidu seminaride jätkuürituseks, mis toimub enne 2012. aasta konverentsi mitteametliku seminari vormis;
b)
vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks;
c)
vahendite eraldamine spetsiaalse lehekülje loomiseks eksperdirühmadest moodustatud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi veebisaidil;
d)
vahendite eraldamine liidu valitsusväliste ekspertide osalemiseks vajaduse korral ja tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega asjaomastes ametlikes, valitsusvälistes ja mitteametlikes algatustes, näiteks Ammani raamistikus.
Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).
2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium, mis täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga vajalikud kokkulepped.
Artikkel 3
1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesumma on 352 000 eurot.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium tagab liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.
Artikkel 4
1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.
2. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 18 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.
Brüssel, 23. juuli 2012