NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 920/2010
ze dne 7. října 2010
o standardizovaném a bezpečném systému registrů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na článek 19 uvedené směrnice,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu (2), a zejména na druhou větu prvního pododstavce čl. 6 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES požaduje, aby Unie a členské státy uplatnily funkční a technické specifikace pro normy výměny údajů mezi systémy registrů podle Kjótského protokolu, přijaté rozhodnutím 12/CMP.1 konference smluvních stran UNFCCC, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu (dále jen „rozhodnutí 12/CMP.1“) pro zřizování a provozování registrů a nezávislých evidencí transakcí Společenství (CITL).
(2)
V čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (dále jen „ETS“) se požaduje, aby všechny povolenky byly vedeny v registru Unie na účtech spravovaných členskými státy. Aby se zajistilo, že kjótské jednotky a povolenky lze umístit na tytéž účty registru Unie, musí registr Unie splňovat také funkční a technické specifikace pro normy výměny údajů mezi systémy registrů podle Kjótského protokolu přijaté rozhodnutím 12/CMP.1.
(3)
Článek 20 směrnice 2003/87/ES požaduje, aby byl veden nezávislý protokol transakcí (dále jen „protokol transakcí Evropské unie nebo EUTL“) sloužící k zaznamenávání vydávání, převádění a rušení povolenek. Ustanovení čl. 6 odst. 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES požaduje, aby informace o vydávání, držení, převádění, nabývání, rušení a stažení jednotek přidělených množství, jednotek propadů, jednotek snížení emisí a snížení ověřených emisí, jakož i přenosu jednotek přidělených množství, jednotek snížení emisí a snížení ověřených emisí, byly zpřístupněny pro protokol transakcí.
(4)
Podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES má být vypracováno nařízení týkající se normalizovaného a bezpečného systému registrů ve formě standardizovaných elektronických databází obsahujících společné datové prvky ke sledování vydávání, držení, převádění a rušení povolenek, k zajištění přístupu veřejnosti a přiměřené důvěrnosti údajů a k zajištění toho, aby nedocházelo k žádným převodům neslučitelným s povinnostmi vyplývajícími z Kjótského protokolu.
(5)
Každý registr zřízený podle článku 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES by měl obsahovat nejméně jeden vkladní účet smluvní strany, jeden účet pro odebrání a účty pro zrušení a nahrazení požadované podle rozhodnutí 13/CMP.1 konference smluvních stran UNFCCC, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu (dále jen „rozhodnutí 13/CMP.1“) a každý registr Unie obsahující všechny povolenky podle článku 19 směrnice 2003/87/ES by měl obsahovat účetní závěrku a uživatelské účty požadované k plnění požadavků uvedené směrnice. Všechny účty musejí být zřízeny v souladu se standardizovanými postupy, aby se zajistila integrita systému registrů a přístup veřejnosti k informacím v systému.
(6)
Každý registr zřízený podle článku 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES by měl vydávat jednotky přiděleného množství (dále jen „AAU“) podle rozhodnutí 13/CMP.1, zatímco povolenky by se měly vydávat v registru Unie. Registry zřízené v souladu s článkem 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES by měly zajistit, aby udržovaly rezervu jednotek přiděleného množství (AAU), která se rovná počtu povolenek jimi vydaných v registru Unie, s cílem zabezpečit, aby po veškerých transakcích s povolenkami mohly na konci každého období následovat odpovídající převody AAU prostřednictvím mechanismu ročního zúčtování.
(7)
Jelikož členské státy nemají žádný vliv na množství povolenek, které si držitelé účtu budou chtít uložit ve svých registrech, každá případná budoucí mezinárodní omezení v převádění AAU, které slouží jako rezerva pro vydané povolenky, by pro tyto registry způsobila vážné obtíže, pokud by byl umístěn nepřiměřený počet těchto povolenek. Aby se zajistilo, že rizika, která v tomto ohledu nesou členské státy, jsou rozděleny stejně mezi všechny členské státy, mechanismus ročního zúčtování by měl být vytvořen tak, aby po jeho dokončení bylo množství AAU umístěné na zúčtovacím účtu registru Unie stejné jako povolenky převáděné od období 2008-2012.
(8)
Transakce s povolenkami v rámci registru Unie by měly být prováděny prostřednictvím komunikačního spojení zahrnujícího protokol transakcí Evropské unie - EUTL, zatímco transakce s kjótskými jednotkami by měly být prováděny prostřednictvím komunikačního spojení zahrnujícího jak EUTL, tak i mezinárodní evidencí transakcí UNFCCC (dále jen „ITL“). Je nutno přijmout ustanovení s cílem zajistit, aby členské státy, které nemohou vydávat AAU podle Kjótského protokolu, jelikož nemají žádný závazný závazek týkající se snižování emisí, mohly pokračovat ve své rovné účasti v systému Unie pro obchodování s emisemi. Tato účast by nebyla v období 2008-2012 možná, jelikož na rozdíl od všech ostatních členských států by tyto členské státy nemohly vydávat povolenky spojené s AAU uznanými podle Kjótského protokolu. Tuto rovnou účast je nutné umožnit prostřednictvím zvláštního mechanismu v registru Unie.
(9)
Prostřednictvím EUTL by měly být prováděny automatické kontroly všech postupů v systému registrů Společenství týkajících se povolenek na emise, ověřených emisí, účtů a kjótských jednotek a prostřednictvím ITL by měly být automaticky kontrolovány veškeré postupy týkající se kjótských jednotek, aby nedocházelo k nesrovnalostem. Postupy, které požadavky těchto kontrol nesplní, by měly být ukončeny, aby se zajistilo, že transakce v systému registrů Unie splňují požadavky směrnice 2003/87/ES a požadavky vypracované podle UNFCCC a Kjótského protokolu.
(10)
Je nutno uplatňovat přiměřené a harmonizované požadavky na ověření a přístupová práva, aby byla chráněna bezpečnost informací v integrovaném systému registrů a záznamy o všech postupech, provozovatelích zařízení a osobách v systému.
(11)
Hlavní správce by měl zajistit, aby fungování systému registrů bylo narušováno co nejméně, a to tím, že přijme všechna náležitá opatření, aby registry Unie a EUTL byly přístupné, a tím, že zajistí odolné systémy a postupy na ochranu všech informací.
(12)
Systém registru by měl být schopen zajistit začlenění letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v rámci Unie počínaje 1. lednem 2012. Většina úkolů vyplývajících z revize ETS stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (3), se musí plnit teprve počínaje 1. lednem 2013. Tyto požadavky jsou oddělené od funkcí, které musí být v roce 2012 zavedeny z důvodu začlenění činnosti letectví do ETS.
(13)
Jelikož provozovatelé letadel jsou oprávněni odevzdávat jiné soubory povolenek než provozovatelé zařízení, provozovatelům letadel by měl být poskytnut jiný druh účtu, a to vkladní účet provozovatele letadel. Povolenky vydané na základě kapitoly II směrnice ETS EU zahrnující letectví se odlišují od povolenek vydaných dříve, jelikož zahrnují emise, které většinou nepatří do oblasti působnosti Kjótského protokolu. Jako takové by se měly označit odlišně od jiných povolenek.
(14)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (4), vyžaduje, aby kjótské jednotky nebo povolenky zajištěné kjótskými jednotkami, které provozovatelé letadel odevzdali, byly odebrány v množství rovnajícím se vnitrostátním emisím z letectví. Jelikož však členské státy nemohou ovlivnit rozhodnutí provozovatelů letadel, zda odevzdají povolenky podle kapitoly II nebo jednotky, které lze odebrat, měl by se vytvořit centralizovaný systém odevzdávání a přerozdělení, který zaručí, že jednotky odevzdané provozovateli letadel, které mají být odebrány, se shromáždí a využijí především na pokrytí vnitrostátních emisí z letectví všech členských států stejně. Členské státy by měly později rozhodnout, jak využít takto shromážděné jednotky, které lze odebrat.
(15)
Pro účely provedení revize ETS a zajištění začlenění letectví v roce 2012 postačuje spojit na technické úrovni současné funkce registru členských států podle ETS a ponechat technické provádění funkcí registru podle Kjótského protokolu oddělenými registry podle Kjótského protokolu (dále jen „KP“) vedenými členskými státy.
(16)
Aby byly provedeny změny zavedené směrnicí 2009/29/ES a zajištěno začlenění činností letectví do ETS v roce 2012, postačí spojit na technické úrovni současné funkce registru členských států podle ETS a ponechat technické provádění funkcí registru oddělenými registry, které vedou členské státy, je-li to nutné. Takové řešení by však nebylo nákladově efektivní, jelikož by si vyžadovalo udržování rozsáhlých paralelních kapacit informačních technologií v každém členském státě, které by se málo využívaly. Cílem Komise a členských států je tedy spolupracovat na zřízení „Sjednoceného systému evropských registrů“, který by spojil funkce informačních technologií všech členských států týkající se registrů podle KP.
(17)
Pravidly stanovenými v tomto nařízení pro účtování povolenek a kjótských jednotek a možností vytvoření Sjednoceného systému evropských registrů není dotčeno žádné budoucí rozhodnutí Evropské unie, zda se zavázat ke společnému cíli snižování emisí Unie, nebo vyčlenit cíle snižování emisí členských států do budoucí mezinárodní úmluvy o změnách klimatu.
(18)
Podle čl. 19 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou nutná ustanovení pro postupy řízení změn a krizového řízení pro registr Unie, na jejichž základě registr Unie a příslušné postupy umožní iniciativy členských států, pokud jde o zlepšení účinnosti, řízení administrativních nákladů a opatření týkající se kontroly kvality. Umístěním všech povolenek v registru Unie by nemělo být dotčeno udržování vnitrostátních registrů pro emise nezahrnuté do ETS a registr Unie by měl poskytovat stejnou kvalitu služeb jako vnitrostátní registry.
(19)
Jelikož od roku 2009 se podvody s DPH, praní špinavých peněz a jiné trestné činnosti v celém systému registrů značně zvýšily, je nezbytné poskytnout podrobnější a důkladnější pravidla pro kontrolu informací o totožnosti předkládaných držiteli účtů a osobami žádajícími o zřízení účtů. Kromě toho orgány členských států musejí mít možnost odmítnout zřízení účtu pro ty, které lze důvodně podezírat, že systém registrů chtějí zneužít pro podvodné účely. Je rovněž nutné poskytnout podrobná pravidla, aby se umožnilo rychlé a efektivní předkládání údajů orgánům pro vymáhání práva, které by takto získané údaje mohly poté využít pro účely vyšetřování.
(20)
Nařízení Komise (ES) č. 994/2008 ze dne 8. října 2008 o normalizovaném a bezpečném systému registrů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (5) zrušilo a nahradilo nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 ze dne 21. prosince 2004 o standardizovaném a bezpečném systému rejstříků podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (6) počínaje rokem 2012. Jelikož toto nařízení podstatně mění ustanovení, která se od 1. ledna 2012 vztahují na některé regulované oblasti, v zájmu jasnosti je nezbytné, aby nařízení (ES) č. 994/2008 bylo zrušeno a v celém rozsahu nahrazeno s tím, že se ponechá zrušení a nahrazení nařízení (ES) č. 2216/2004 stanovené v nařízení (ES) č. 994/2008.
(21)
Protože nařízení (ES) č. 2216/2004 zůstane v platnosti do konce roku 2011, určité dílčí změny uvedeného nařízení jsou nutné s okamžitým účinkem. Uvedené změny se týkají boje proti podvodům a jiným trestným činnostem a postupu odevzdávání povolenek. V zájmu jasnosti by měla být také zrušena zastaralá ustanovení. Protože změny týkající se činností boje proti podvodům a postupu odevzdávání povolenek by se měly uplatňovat co nejdříve, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost neprodleně po jeho uveřejnění.
(22)
Nařízení (ES) č. 2216/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno s okamžitou platností. Uvedené nařízení by mělo být zrušeno k 1. lednu 2012.
(23)
V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (7) a rozhodnutí 13/CMP.1 by se měly konkrétní zprávy pravidelně zveřejňovat, aby se zajistilo, že veřejnost má přístup k informacím obsaženým v integrovaném systému registrů s výhradou některých požadavků na zachování důvěrnosti.
(24)
Právní předpisy Unie týkající se ochrany osob při zpracování osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (9) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10) by měly být dodržovány, pokud se vztahují na údaje uchovávané a zpracovávané podle tohoto nařízení.
(25)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví všeobecné požadavky a rovněž požadavky na provozování a údržbu týkající se standardizovaného a bezpečného systému registrů, který se skládá z registrů a nezávislého protokolu transakcí stanoveného v čl. 20 odst. 1 směrnice 2003/87/ES a článku 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES. Stanoví také komunikační systém mezi systémem registrů a mezinárodním protokolem transakcí, který zřizuje, provozuje a udržuje sekretariát Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 3 směrnice 2003/87/ES. Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„držitelem účtu“ se rozumí osoba, která má účet v systému registrů;
2)
„hlavním správcem“ se rozumí osoba určená Komisí podle článku 20 směrnice 2003/87/ES;
3)
„příslušným orgánem“ se rozumí orgán nebo orgány určené členským státem podle článku 18 směrnice 2003/87/ES;
4)
„smluvní stranou KP“ se rozumí smluvní strana Kjótského protokolu;
5)
„obchodní základnou“ se rozumí jakýkoli druh mnohostranné výměny, která sdružuje nebo usnadňuje sdružování početných zájmů třetích osob na nákupu či prodeji podle definice v článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (11), přičemž zájmy na nákupu a prodeji jsou v povolenkách nebo kjótských jednotkách;
6)
„ověřovatelem“ se rozumí ověřovatel podle definice v bodě 5 písm. m) přílohy I rozhodnutí Komise 2007/589/ES (12);
7)
„jednotkami přidělených množství“ nebo AAU se rozumí jednotky vydané podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí č. 280/2004/ES;
8)
„povolenkami podle kapitoly II“ se rozumí povolenky vydané podle kapitoly II směrnice 2003/87/ES;
9)
„povolenkami podle kapitoly III“ se rozumí všechny povolenky nevydané podle kapitoly II směrnice 2003/87/ES;
10)
„dlouhodobými CER“ nebo „lCER“ se rozumí jednotky vydané pro projektovou činnost zalesňování nebo opětovného zalesnění podle CDM, jež podle rozhodnutí 5/CMP.1 konference smluvních stran UNFCCC, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, uplyne na konci započítávaného období pro projektovou činnost zalesňování nebo opětovného zalesnění podle CDM, pro které byla vydána;
11)
„jednotkami propadů“ nebo „RMU“ se rozumí jednotky vydané podle článku 3 Kjótského protokolu;
12)
„dočasnými CER“ nebo „tCER“ se rozumí jednotky vydané pro projektovou činnost zalesňování nebo obnovy zalesnění podle CDM, které podle rozhodnutí 5/CMP.1 uplynou na konci období závazku podle Kjótského protokolu následujícím po období, kdy byla vydána;
13)
„postupem“ se rozumí automatizované technické prostředky k uskutečňování činnosti týkající se účtu nebo jednotky v registru;
14)
„transakcí“ se rozumí postup, který zahrnuje převod povolenky nebo kjótské jednotky z jednoho účtu na druhý;
15)
„odevzdáním“ se rozumí účtování povolenky nebo kjótské jednotky provozovatelem zařízení nebo provozovatelem letadel podle ověřených emisí jeho zařízení nebo letadel;
16)
„zrušením“ se rozumí konečná likvidace kjótské jednotky jejím držitelem bez účtování podle ověřených emisí;
17)
„výmazem“ se rozumí konečná likvidace povolenky jejím držitelem bez účtování podle ověřených emisí;
18)
„odebráním“ se rozumí účtování kjótské jednotky smluvní stranou Kjótského protokolu podle vykazovaných emisí této smluvní strany;
19)
„praním peněz“ se rozumí definice v čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (13);
20)
„závažným trestným činem“ se rozumí definice v čl. 3 odst. 5 směrnice 2005/60/ES;
21)
„financováním terorismu“ se rozumí definice v čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;
22)
„správce registru“ se vztahuje na správce registru Unie nebo jakéhokoli jiného registru podle Kjótského protokolu;
23)
„národní správce“ se vztahuje na subjekt odpovědný za správu souboru uživatelských účtů jménem členského státu podle jurisdikce členského státu v registru Unie určený v souladu s článkem 6;
24)
„správce účtu“ se vztahuje na správce určeného pro konkrétní druh účtu ve třetím sloupci tabulky I-I v příloze I.
KAPITOLA II
SYSTÉM REGISTRŮ
Článek 3
Registry
1. S cílem plnit své povinnosti jako smluvní strany KP a podle článku 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES za účelem zajištění přesného zúčtování kjótských jednotek každý členský stát a Unie povedou registr (dále jen „registr KP“) v podobě standardizované elektronické databáze, která splňuje požadavky UNFCCC týkající se registrů, a zejména funkční a technické specifikace pro normy výměny údajů pro systémy registrů podle Kjótského protokolu zpracované podle rozhodnutí 12/CMP.1 konference smluvních stran UNFCCC, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu.
2. S cílem plnit povinnosti podle článku 19 směrnice 2003/87/ES za účelem zajištění přesného zúčtování povolenek musejí členské státy od 1. ledna 2012 používat registr Unie, který bude fungovat také jako registr KP pro Evropské společenství jako samostatnou smluvní strana KP. Registr Unie zajistí pro národní správce a držitele účtů všechny postupy popsané v kapitole IV až VI.
3. Členské státy, které nemohou vydávat AAU z jiných důvodů než z důvodů uvedených v UNFCCC jako nevhodné pro převádění ERU, AAU a CER v souladu s ustanoveními rozhodnutí 11/CMP.1 konference smluvních stran, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu (dále jen „smluvní strany bez registru KP“), odchylně od odstavce 1 nemusí zřídit registr KP.
4. Registr Unie a každý registr KP musí vyhovovat funkčním a technickým specifikacím týkajícím se norem výměny údajů pro systémy registrů podle Kjótského protokolu zpracovaným podle rozhodnutí 12/CMP.1 a musí splňovat požadavky na technické vybavení, síť, programové vybavení a bezpečnost stanovené ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích uvedených v článku 71.
Článek 4
Protokol transakcí Evropské unie
1. S cílem plnit povinnosti podle článku 20 směrnice 2003/87/ES za účelem udržování nezávislého protokolu transakcí, který zaznamenává a kontroluje vydávání, převádění a rušení povolenek, Komise zřídí protokol transakcí Evropské unie („EUTL“) v podobě standardizované elektronické databáze. EUTL bude sloužit také k zaznamenávání všech informací týkajících se umístění a převodu kjótských jednotek zpřístupněných v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES.
2. Hlavní správce vede a udržuje EUTL v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
3. EUTL musí být způsobilý kontrolovat a zaznamenávat všechny postupy uvedené v čl. 3 odst. 2 a vyhovovat funkčním a technickým specifikacím týkajícím se norem výměny údajů pro systémy registrů podle Kjótského protokolu zpracovaným podle rozhodnutí 12/CMP.1 a musí splňovat požadavky na technické vybavení, síť a programové vybavení stanovené ve Specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích uvedených v článku 71.
4. EUTL musí být způsobilý zaznamenávat všechny postupy popsané v kapitole IV až VI.
Článek 5
Komunikační spojení mezi registry, ITL a EUTL
1. Registr Unie a každý registr KP musí udržovat komunikační spojení s mezinárodní evidencí transakcí UNFCCC (dále jen „ITL“) pro účely oznamování transakcí, kterými se převádějí kjótské jednotky do nebo z jiných registrů KP.
2. EUTL musí rovněž udržovat komunikační spojení s ITL pro zaznamenávání a kontroly převodů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem ITL oznamuje všechny navrhované převody týkající se registru KP do EUTL před zaznamenáním převodu.
3. Registr Unie udržuje také přímé komunikační spojení s EUTL za účelem kontroly a zaznamenávání transakcí, kterými se převádějí povolenky, a postupů správy účtů popsaných v kapitole IV. Všechny transakce týkající se povolenek se uskutečňují v rámci registru Unie a zaznamenává a kontroluje je EUTL, ale ne ITL.
4. Výbor pro změnu klimatu může rozhodnout o spojení vnějších komunikačních spojení, infrastruktury informačních technologií, postupů přístupu k uživatelským účtům a mechanismů pro správu účtů KP v registru Unie s těmi, které jsou ve všech ostatních registrech KP, do jednoho sjednoceného systému evropských registrů udržovaného hlavním správcem. Po přijetí takového rozhodnutí Komise navrhne změny tohoto nařízení za účelem vymezení postupů provádění sjednoceného systému evropských registrů.
5. Hlavní správce může zřídit omezené komunikační spojení mezi EUTL a registrem přistupující země, aby se těmto registrům umožnilo komunikovat s ITL prostřednictvím EUTL a zaznamenávat ověřené údaje provozovatelů zařízení o emisích v EUTL. Tyto registry musejí před zřízením tohoto komunikačního spojení úspěšně splnit testovací a zahajovací postupy vyžadované od registrů.
Článek 6
Národní správci a správci registrů KP
1. Každý členský stát určí národního správce. Členský stát má přístup ke svým účtům a účtům v registru Unie a spravuje vlastní účty podle vlastní jurisdikce prostřednictvím svého národního správce. Každý národní správce členského státu jedná také jako správce jeho registru KP. Správce registru KP vede a udržuje registr KP svého členského státu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
2. Hlavní správce vede a udržuje registr Unie. Hlavní správce jedná rovněž jako správce registru KP v části registru Unie týkající se registru KP EU.
3. Členské státy a Komise zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů mezi národními správci, hlavním správcem a držiteli uživatelských účtů.
4. Každý členský stát oznámí Komisi údaje o totožnosti a kontaktní údaje svého národního správce.
5. Komise koordinuje provádění požadavků tohoto nařízení se správci registrů v jednotlivých členských státech a s hlavním správcem. Komise zejména konzultuje s pracovní skupinou správců registrů ve Výboru pro změnu klimatu otázky a postupy týkající se vedení registrů a provádění tohoto nařízení. Pracovní skupina správců registrů dohodne společné provozní postupy pro provádění tohoto nařízení, včetně postupů týkajících se řízení změn a krizového řízení registru Unie. Jednací řád pracovní skupiny správců registrů schválí Výbor pro změnu klimatu.
6. Hlavní správce, příslušné orgány a národní správci provádějí pouze postupy, které jsou nezbytné pro vykonávání jejich příslušných funkcí.
KAPITOLA III
JEDNOTKY
Článek 7
Jednotky
1. Registr Unie musí být způsobilý obsahovat povolenky podle kapitoly II a povolenky podle kapitoly III.
2. Každý registr KP a registr Unie musí být způsobilý obsahovat AAU, ERU, CER, RMU, lCER a tCER (dále společně označované jako „kjótské jednotky“).
KAPITOLA IV
ÚČTY
ODDÍL 1
Ustanovení použitelná na všechny účty
Článek 8
Účty
1. Registr Unie obsahuje účty uvedené v oddílech pod názvem „II. Účetní závěrka v registru Unie“ a „III. Uživatelské účty v registru Unie“ v příloze I.
2. Registr Unie a každý jiný registr KP obsahuje účty uvedené pod názvem „I. Účty smluvních stran KP v registrech KP“ v příloze I.
3. Druh jednotek, které může obsahovat každý druh účtu, je stanoven v příloze I a druh transakcí, které může každý druh účtu uskutečňovat nebo přijímat, je stanoven v příloze II.
Článek 9
Stav účtů
1. Účty se nacházejí v jednom z těchto stavů: otevřené, neaktivní, blokované nebo uzavřené.
2. Z blokovaných účtů nelze provádět žádné postupy kromě odevzdání jednotek, zápisu ověřených emisí a aktualizace údajů o účtu.
3. Z uzavřených účtů nelze provádět žádné postupy. Uzavřený účet nemůže být znovu otevřen a nemůže přijímat žádné převody jednotek.
Článek 10
Vedení účtů
1. Každý účet má správce, který je odpovědný za vedení účtu jménem členského státu nebo jménem Unie.
2. Správce účtu je určen pro každý druh účtu uvedený ve třetím sloupci tabulky I-1 v příloze I.
3. Správce účtu odpovídá za otevření účtu, pozastavení přístupu k němu nebo jeho uzavření, za schválení odpovědných zástupců za účelem povolení změn údajů o účtu, které si vyžadují schválení správce, a za provádění transakcí, pokud o to žádá držitel účtu v souladu s čl. 19 odst. 4.
4. Uživatelské účty se řídí právem a spadají do pravomoci členského státu jejich správce, a jednotky, které jsou v nich obsaženy, se považují za nacházející se na území uvedeného členského státu.
Článek 11
Oznámení správců
Hlavní správce oznamuje držiteli a správci účtu v registru Unie zahájení, provedení nebo ukončení každého postupu týkajícího se účtu prostřednictvím automatizovaného mechanismu popsaného ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích stanovených v článku 71.
ODDÍL 2
Otevření a aktualizace účtů
Článek 12
Otevření účtů smluvních stran KP a účetní závěrka
1. Komise vydá pokyn hlavnímu správci na otevření účtů Unie smluvních stran KP a všech účetních závěrek v registru Unie kromě národních vkladních účtů povolenek.
2. Příslušný orgán členského státu vydá pokyn národnímu správci, aby v registru Unie otevřel národní vkladní účet povolenek.
3. Pokyny uvedené v odstavci 1 a 2 musejí obsahovat informace uvedené v příloze III.
4. Správce nebo hlavní správce registru do 20 pracovních dnů od vydání pokynu otevře účet smluvní strany KP nebo účetní závěrku.
Článek 13
Otevření osobních vkladních účtů v registru Unie
1. Žádost o otevření osobního vkladního účtu v registru Unie se předkládá národnímu správci členského státu. Osoba žádající o otevření účtu předloží informace vyžadované národním správcem, které zahrnují nejméně informace uvedené v příloze IV.
2. Členský stát národního správce může požadovat, aby osoby EU, které žádají o otevření účtu, měly trvalý pobyt nebo registraci v členském státě národního správce spravujícího účet.
3. Národní správce do 20 pracovních dnů od obdržení úplného souboru informací vyžadovaných v souladu s odstavcem 1 a 2 a po schválení potřebného počtu zmocněných zástupců v souladu s článkem 20 otevře v registru Unie osobní vkladní účet, nebo informuje osobu žádající o otevření účtu, že otevření účtu zamítá.
4. Pokud národní správce zamítne otevřít účet, osoba žádající o otevření účtu může vznést námitky proti tomuto zamítnutí u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva, který buď vydá pokyn národnímu správci, aby účet otevřel, nebo zamítnutí potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Otevření účtu lze odmítnout z důvodů, že osoba, která žádá o otevření účtu, je vyšetřována za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.
Článek 14
Otevření vkladních účtů obchodní základny v registru Unie
1. Obchodní základny mohou předložit žádost o otevření vkladního účtu obchodní základny v registru Unie. Žádost se předkládá národnímu správci členského státu, který povoluje otevření vkladních účtů obchodní základny. Osoba žádající o otevření účtu předloží informace vyžadované národním správcem, které zahrnují informace uvedené v příloze IV a V.
2. Obchodní základny musí splňovat technické požadavky popsané ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích stanovených v článku 71. Členský stát národního správce může požadovat, aby osoby EU, které žádají o otevření účtu, měly trvalý pobyt nebo registraci v členském státě národního správce spravujícího účet.
3. Národní správce do 20 pracovních dnů od obdržení úplných informací vyžadovaných v souladu s odstavcem 1 a 2 a po schválení potřebného počtu zmocněných zástupců v souladu s článkem 20 otevře v registru Unie vkladní účet obchodní základny, nebo informuje osobu žádající o otevření účtu, že otevření účtu zamítá.
4. Pokud národní správce zamítne otevření účtu, osoba žádající o otevření účtu může vznést námitky proti tomuto zamítnutí u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva, který buď vydá pokyn národnímu správci, aby účet otevřel, nebo zamítnutí potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Otevření účtu lze odmítnout z důvodů, že osoba, která žádá o otevření účtu, je vyšetřována za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.
Článek 15
Otevření vkladních účtů provozovatelů zařízení v registru Unie
1. Příslušný orgán, který vydává povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, poskytne národnímu správci svého členského státu do 20 pracovních dnů od vstupu tohoto povolení v platnost pro provoz nového zařízení informace uvedené v příloze VII a provozovatel zařízení požádá národního správce o otevření vkladního účtu provozovatele zařízení v registru Unie.
2. Pokud příslušný orgán takto rozhodne, informace uvedené v odstavci 1 může národnímu správci poskytnout rovněž provozovatel zařízení ve lhůtě stanovené v odstavci 1.
3. Národní správce do 20 pracovních dnů od obdržení všech informací uvedených v odstavci 1 a po schválení potřebného počtu zmocněných zástupců v souladu s článkem 20 otevře pro každé zařízení samostatný vkladní účet provozovatele zařízení v registru Unie.
Článek 16
Otevření vkladních účtů provozovatelů letadel v registru Unie
1. Příslušný orgán do 20 pracovních dnů od schválení monitorovacího plánu provozovatele letadel nebo do 1. ledna 2012, podle toho, co nastane později, poskytne národnímu správci informace uvedené v příloze VIII a provozovatel letadel požádá národního správce o otevření vkladního účtu provozovatele letadel v registru Unie. Každý provozovatel letadel má jeden vkladní účet provozovatele letadel.
2. Pokud příslušný orgán takto rozhodne, může informace uvedené výše v odstavci 1 předložit národnímu správci rovněž provozovatel zařízení ve lhůtě stanovené v odstavci 1.
3. Národní správce do 40 pracovních dnů od obdržení informací uvedených v odstavci 1 a po schválení potřebného počtu zmocněných zástupců v souladu s článkem 20 otevře pro provozovatele letadel samostatný vkladní účet provozovatele letadel v registru Unie.
Článek 17
Otevření účtů ověřovatelů v registru Unie
1. Žádost o otevření účtu ověřovatele v registru Unie se předkládá národnímu správci. Osoba žádající o otevření účtu předloží informace vyžadované národním správcem, které zahrnují informace uvedené v příloze IV a V.
2. Národní správce do 20 pracovních dnů od obdržení všech informací uvedených v odstavci 1 a po schválení potřebného počtu zmocněných zástupců v souladu s článkem 20 otevře pro ověřovatele účet v registru Unie.
Článek 18
Podmínky účtů
Tento článek neobsahuje žádná ustanovení.
Článek 19
Zmocnění zástupci
1. Každý účet musí mít nejméně dva zmocněné zástupce. Zmocněný zástupce provádí transakce a jiné postupy jménem držitele účtu prostřednictvím internetové stránky registru.
2. Správce účtu může povolit, aby účty měly další zmocněné zástupce, kteří mohou nahlížet do účtu, nebo jejichž souhlas se kromě souhlasu zmocněného zástupce vyžaduje k podání žádosti o provedení jakýchkoli postupů.
3. Správce účtu může držitelům uživatelských účtů umožnit přístup k jejich účtům prostřednictvím obchodní základny. Držitelé účtů, kterým byl umožněn přístup k jejich účtům prostřednictvím obchodní základny, jmenují zmocněným zástupcem osobu, která už je zmocněným zástupcem vkladního účtu obchodní základny.
4. Pokud zmocněný zástupce nemá přístup na internet, může také požádat správce účtu, aby jeho jménem prováděl transakce za předpokladu, že správce tyto žádosti povolí a že přístup nebyl v souladu s článkem 27 pozastaven.
5. Specifikace pro výměnu údajů a technické specifikace mohou pro každý druh účtu stanovit maximální počet zmocněných zástupců a dalších zmocněných zástupců. Národní správce může pro svůj účet stanovit nejnižší maximální počet, ale minimální počet zmocněných zástupců musí být tři.
6. Zmocnění zástupci a další zmocnění zástupci musejí být fyzické osoby nad 18 let věku. Všichni zmocnění zástupci a další zmocnění zástupci jednotlivého účtu musejí být různé osoby, ale tatáž osoba může být zmocněným zástupcem nebo dalším zmocněným zástupcem pro více než jeden účet. Členský stát národního správce může požadovat, že nejméně jeden ze zmocněných zástupců musí mít trvalý pobyt v členském státě národního správce, který spravuje účet.
Článek 20
Navrhování a schvalování zmocněných zástupců a dalších zmocněných zástupců
1. Když osoba žádá o otevření účtu, navrhne kandidáty nejméně na dva zmocněné zástupce a může navrhnout kandidáty na další zmocněné zástupce, pokud to umožní správce účtu.
2. Když osoba žádající o otevření účtu navrhne kandidáta na zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce, poskytne informace vyžadované správcem. Tyto informace musejí zahrnovat nejméně dokumenty a informace o totožnosti kandidáta uvedené v příloze IX.
3. Národní správce do 20 pracovních dnů od obdržení úplných informací požadovaných v souladu s odstavcem 2 schválí zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce nebo informuje osobu, která žádá o otevření účtu, že schválení zamítá. Jestliže si hodnocení informací o kandidátovi vyžaduje více času, správce může jednou prodloužit postup hodnocení o dalších 20 pracovních dnů a prodloužení oznámí osobě žádající o otevření účtu.
4. Pokud národní správce zamítne schválení zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce, osoba žádající o otevření účtu může vznést námitky proti tomuto zamítnutí u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva, který buď vydá pokyn národnímu správci, aby provedl schválení, nebo zamítnutí potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Schválení může být zamítnuto z důvodů, že osoba, která je kandidátem na zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce, je vyšetřována za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.
5. Zmocněný zástupce ústředního zúčtovacího účtu ETS jedná jako zmocněný zástupce hlavního správce. Zmocněný zástupce každého národního vkladního účtu povolenek jedná jako zmocněný zástupce národního správce pro členský stát, který je držitelem národního vkladního účtu povolenek.
Článek 21
Aktualizace informací o účtech a informací o zmocněných zástupcích
1. Všichni držitelé účtů oznámí správci účtu do 10 pracovních dnů všechny změny v informacích předložených za účelem otevření účtu a jmenování zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce. Pokud se provozovatelé letadel spojili s jedním nebo více provozovateli letadel nebo rozdělili na dva nebo více provozovatelů letadel, oznámí to do 10 pracovních dnů správci svého účtu. V případě, že majitel účtu byl požádán, aby při otevření účtu nebo při navržení kandidáta na zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce prokázal konkrétní informace, k oznámení o změnách musí být připojeny rovněž požadované důkazy. Správce účtu do 15 pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení a připojených důkazů musí aktualizovat informace o držiteli účtu nebo aktualizaci zamítnout a informovat o tom držitele účtu. Námitky proti tomuto zamítnutí lze podat u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva v souladu s čl. 13 odst. 4, čl. 14 odst. 4 nebo čl. 20 odst. 4.
2. Držitel osobního vkladního účtu, vkladního účtu obchodní základny, účtu ověřovatele nebo vkladního účtu provozovatele letadel nesmí prodat nebo převést vlastnictví účtu na jinou osobu. Držitel vkladního účtu provozovatele zařízení může prodat nebo převést tento účet pouze spolu se zařízením souvisejícím s tímto účtem.
3. Zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce nesmí převést svůj status jako takový na jinou osobu.
4. Každý držitel účtu může oznámit odvolání zmocněného zástupce za předpokladu, že nejméně dva zmocnění zástupci zůstanou. Odpovědný správce odvolá zmocněného zástupce do 10 pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení.
5. Každý držitel účtu může jmenovat nové zmocněné zástupce nebo další zmocněné zástupce v souladu s postupem stanoveným v článku 20.
6. V případě, že se členský stát, který spravuje provozovatele letadel, změní v souladu s postupem uvedeným v článku 18a směrnice 2003/87/ES nebo z důvodu rozšíření Evropské unie, hlavní správce aktualizuje národního správce příslušného vkladního účtu provozovatele letadel. Pokud se správce vkladního účtu provozovatele letadel změní, nový správce může provozovatele letadel požádat, aby předložil informace týkající se otevření účtu a vyžadované novým správcem v souladu s článkem 16 a informace o zmocněných zástupcích požadované novým správcem v souladu s článkem 20.
7. Až na výjimku uvedenou výše v odstavci 6 se členský stát odpovědný za vedení účtu nemění.
ODDÍL 3
Uzavření účtů
Článek 22
Uzavření účtů smluvních stran KP, účetních závěrek, osobních vkladních účtů a vkladních účtů obchodní základny
Správce uzavře účet do 10 pracovních dnů od obdržení žádosti od držitele účtu o uzavření účtu smluvní strany KP v registru Unie, účetní závěrky, osobního vkladního účtu nebo vkladního účtu obchodní základny, který spravuje.
Článek 23
Uzavření vkladních účtů provozovatelů zařízení
1. Příslušný orgán informuje národního správce do 10 pracovních dnů o odebrání nebo odevzdání povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů pro zařízení, které v důsledku toho není takovým povolením kryto. Příslušný orgán informuje národního správce do 10 pracovních dnů také, když se dozví, že zařízení bylo uzavřeno, aniž by byl příslušný orgán o tom informován. Národní správce do 10 pracovních dnů ode dne, kdy byl informován příslušným orgánem, zaznamená v registru Unie datum, kdy skončí platnost povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů. V případě, že se zařízení uzavře, aniž by povolení vypršelo, datum uzavření oznámené příslušným orgánem se zapíše jako datum skončení platnosti povolení.
2. Národní správce může vkladní účet provozovatele zařízení uzavřít do 30. června běžného roku po roce, kdy skončila platnost povolení, pokud příslušné zařízení odevzdalo nejméně množství povolenek a kjótských jednotek rovnající se jeho ověřeným emisím.
Článek 24
Uzavření vkladních účtů provozovatelů letadel
Národní správce uzavře vkladní účty provozovatelů letadel, pouze pokud mu příslušný orgán vydá pokyn, aby tak učinil, jelikož na základě oznámení držitele účtu nebo jiných důkazů zjistil, že provozovatel letadel se spojil s jiným provozovatelem letadel, nebo že trvale ukončil veškeré své provozní činnosti zahrnuté do přílohy I směrnice 2003/87/ES.
Článek 25
Uzavření účtů ověřovatelů
1. Národní správce uzavře účet ověřovatele do 10 pracovních dnů od obdržení žádosti od ověřovatele o uzavření jeho účtu.
2. Příslušný orgán může rovněž vydat národnímu správci pokyn, aby uzavřel účetověřovatele, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
akreditace ověřovatele vypršela nebo byla zrušena;
b)
ověřovatel ukončil svou činnost.
Článek 26
Kladné saldo na uzavíraných účtech
1. Pokud na účtu, který má správce uzavřít v souladu s článkem 22 až 25 a 28, je kladné saldo povolenek nebo kjótských jednotek, správce nejdřív požádá majitele účtu, aby určil jiný účet spravovaný stejným správcem, na který se pak převedou povolenky nebo kjótské jednotky. V případě, že držitel účtu neodpoví na žádost správce do 40 pracovních dnů, správce může povolenky převést na jeho národní vkladní účet povolenek v registru Unie a kjótské jednotky na vkladní účet smluvní strany KP v jeho registru KP.
2. Jestliže na účtu, k němuž byl pozastaven přístup v souladu s čl. 27 odst. 3, je kladné saldo povolenek nebo kjótských jednotek, příslušný orgán může ve svém pokynu podle čl. 28 odst. 1 požádat, aby tyto povolenky byly neprodleně převedeny na příslušný národní vkladní účet povolenek a aby kjótské jednotky byly neprodleně převedeny na příslušný vkladní účet smluvní strany KP.
ODDÍL 4
Pozastavení přístupu k účtům
Článek 27
Pozastavení přístupu k účtům
1. Správce může pozastavit přístup zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce k jakýmkoli účtům ve svém registru nebo k postupům, k nímž by zmocněný zástupce měl jinak přístup, pokud se dozví, nebo má dostatečné důvody být přesvědčen, že zmocněný zástupce:
a)
se pokusil získat přístup k účtům nebo postupům, ke kterým nemá oprávnění na přístup;
b)
opakovaně se pokoušel o přístup k účtu nebo postupu s použitím nesprávného uživatelského jména nebo hesla nebo
c)
se pokusil nebo se pokouší o poškození bezpečnosti registru nebo systému registrů.
2. Správce může pozastavit přístup všech zmocněných zástupců nebo dalších zmocněných zástupců ke konkrétnímu účtu, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
držitel účtu zemřel bez právního nástupce nebo přestal existovat jako právnická osoba;
b)
držitel účtu nezaplatil své poplatky;
c)
držitel účtu porušil podmínky vztahující se na účet;
d)
držitel účtu nesouhlasil se změnami podmínek, které stanovil národní správce a hlavní správce;
e)
držitel účtu neposkytl důkazy týkající se změn údajů o účtu nebo důkazy týkající se požadavků na nové údaje o účtu;
f)
držitel účtu nedodržel požadovaný minimální počet zmocněných zástupců pro účet;
g)
držitel účtu nesplnil požadavek členského státu, aby měl zmocněného zástupce s trvalým pobytem v členském státě správce účtu;
h)
držitel účtu nesplnil požadavek členského státu, aby měl trvalý pobyt nebo registraci v členském státě správce účtu.
3. Národní správce může pozastavit přístup k osobnímu vkladnímu účtu nebo vkladnímu účtu obchodní základny, pokud má za to, že jeho otevření by mělo být zamítnutov souladu s čl. 13 odst. 3 nebo čl. 14 odst. 3.
4. Správce účtu zruší pozastavení ihned, jakmile se vyřeší situace, která pozastavení způsobila.
5. Držitel účtu může v souladu s odstavcem 1 a 3 vznést do 30 kalendářních dnů námitky proti pozastavení svého přístupu u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva, který buď vydá pokyn národnímu správci, aby přístupobnovil, nebo pozastavení potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí.
6. Příslušný orgán, nebo v případě účtů v registru Unie hlavní správce, může správci rovněž vydat pokyn k pozastavení.
7. Jestliže je přístup ke vkladnímu účtu obchodní základny pozastaven, správce pozastaví také přístup k uživatelským účtům umožněný pro obchodní základnu v souladu s čl. 19 odst. 3. Jestliže je pozastaven přístup zmocněných zástupců nebo dalších zmocněných zástupců vkladního účtu obchodní základny, správce pozastaví také přístup k uživatelským účtům umožněný pro obchodní základnu v souladu s čl. 19 odst. 3.
8. Pokud bylo držiteli vkladního účtu provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel zamezeno odevzdání povolenek v průběhu 10 pracovních dnů před termínem pro odevzdání stanoveném v čl. 12 odst. 2 písm. a) a odstavci 3 směrnice 2003/87/ES z důvodu pozastavení v souladu s odstavcem 1 a 2, odevzdá národní správce, bude-li požádán držitelem účtu a po doložení totožnosti jeho zmocněného zástupce prostřednictvím podkladů, počet povolenek a ERU a CER upřesněný držitelem účtu.
Článek 28
Uzavření účtů a odvolání zmocněného zástupce z iniciativy správce
1. Není-li situace, která způsobila pozastavení přístupu k účtům podle článku 27, v přiměřené lhůtě vyřešena navzdory opakovaným oznámením, příslušný orgán může národnímu správci vydat pokyn, aby uzavřel osobní vkladní účty nebo vkladní účty obchodní základny, k nimž byl pozastaven přístup.
2. Pokud má osobní vkladní účet nulový zůstatek a v období jednoho roku nedošlo k žádným transakcím, národní správce může majitele účtu informovat, že osobní vkladní účet bude do 40 pracovních dnů uzavřen, jestliže národní správce neobdrží v této lhůtě od držitele účtu žádost, aby byl tento osobní vkladní účet zachován. V případě, že národní správce neobdrží od držitele účtu žádnou takovou žádost, může účet uzavřít.
3. Národní správce uzavře každý vkladní účet provozovatele zařízení, pokud příslušný orgán vydal národnímu správci pokyn, aby účet uzavřel, jelikož není reálný předpoklad, že provozovatel zařízení odevzdá další povolenky.
4. Národní správce může zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce odvolat, pokud má za to, že schválení zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce by mělo být zamítnuto v souladu s čl. 20 odst. 3, a zejména když zjistí, že dokumenty a údaje o totožnosti předložené při jmenování jsou zfalšované nebo chybné.
5. Držitel účtu může do 30 kalendářních dnů vznést námitky proti uzavření svého účtu v souladu s odstavcem 1 nebo proti odvolání svého zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce v souladu s odstavcem 4 u příslušného orgánu, který buď národnímu správci vydá pokyn, aby účet nebo zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce obnovil, nebo ve zdůvodněném rozhodnutí potvrdí uzavření či odvolání.
KAPITOLA V
OVĚŘENÉ EMISE A SHODA
Článek 29
Údaje o ověřených emisích pro provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel
1. Každý provozovatel zařízení a provozovatel letadel musí před předložením údajů o ročních emisích do registru Unie vybrat ověřovatele z ověřovatelů registrovaných u národního správce, který spravuje jeho účet. Pokud provozovatel zařízení nebo provozovatel letadel je také ověřovatelem, nemůže jako ověřovatele vybrat sám sebe.
2. Národní správce zapíše údaje o emisích za příslušný rok v období od 1. ledna do 31. března následujícího roku. Údaje o emisích zařízení lze za příslušný rok zapsat také v průběhu daného roku, pokud již skončila platnost povolení na emise skleníkových plynů zařízení. Příslušný orgán může rozhodnout, že namísto národního správce je držitel účtu nebo ověřovatel (včetně příslušných orgánů působících jako ověřovatelé) odpovědný za zápis údajů o emisích ve výše uvedené lhůtě.
3. Roční údaje o emisích se předkládají s použitím formuláře uvedeného v příloze X.
4. Ověřovatel schválí roční ověřené emise po úspěšném ověření zprávy provozovatele zařízení o emisích ze zařízení za předcházející rok nebo zprávy provozovatele letadel o emisích ze všech činností letectví, které vykonával během předcházejícího roku, v souladu s čl. 15 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
5. Národní správce označí emise schválené podle odstavce 4 jako ověřené v registru Unie. Příslušný orgán může rozhodnout, že namísto národního správce je za označení emisí jako ověřených v registru Unie odpovědný ověřovatel.
6. Příslušný orgán může národnímu správci vydat pokyn, aby roční ověřené emise pro provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel za účelem zajištění shody s podrobnými požadavky, které stanovil členský stát podle přílohy V směrnice 2003/87/ES, upravil tak, že upravené ověřené nebo odhadnuté emise pro tohoto provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel za daný rok zapíše do záznamů registru Unie.
7. Pokud nebyl ke dni 1. května každého roku do registru zanesen žádný údaj o ověřených emisích provozovatele zařízení nebo provozovatele letadla za předchozí rok, nebo údaje o ověřených emisích se ukázaly jako nesprávné, každá náhradní hodnota emisí zapsaná v registru Unie se vypočte co možná nejvíce v souladu s podrobnými požadavky stanovenými členským státem podle přílohy V směrnice 2003/87/ES.
Článek 30
Zablokování účtů z důvodu nepředložení ověřených emisí
1. Pokud ke dni 1. dubna každého roku nebudou roční ověřené emise provozovatele zařízení nebo provozovatele letadla za předchozí rok zaneseny do registru Unie, registr Unie zablokuje příslušný vkladní účet provozovatele zařízení nebo vkladní účet provozovatele letadel.
2. Když budou všechny opožděné ověřené emise provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel za daný rok zapsány v registru Unie, registr Unie účet odblokuje.
Článek 31
Výpočet údajů o stavu shody
1. Ke dni 1. května každého roku stanoví registr Unie údaje o stavu shody za předcházející rok pro každého provozovatele zařízení a provozovatele letadel s otevřeným nebo zablokovaným vkladním účtem provozovatele zařízení nebo vkladním účtem provozovatele letadel tím, že vypočte součet všech odevzdaných povolenek, CER a ERU za běžné období, od něhož odečte součet všech ověřených emisí v běžném období včetně běžného roku a přičte opravný faktor.
2. Opravný faktor uvedený v odstavci 1 je nulový, je-li stav shody za poslední rok předchozího období vyšší než nula, avšak zůstane stejný jako výsledek výpočtu stavu shody pro poslední rok předchozího období, je-li toto číslo nižší než nula nebo rovno nule.
3. Registr Unie zaznamená výsledek výpočtu stavu shody pro každého provozovatele zařízení a provozovatele letadel za každý rok.
Článek 32
Nečinné vkladní účty provozovatelů letadel
1. Pokud se ve lhůtě stanovené v čl. 12 odst. 2 písm. a) směrnice 2003/87/ES pro odevzdání povolenek zanese do registru Unie za předchozí rok nulová hodnota ověřených emisí pro provozovatele letadel v souladu s článkem 29, registr Unie uvede příslušný vkladní účet provozovatele letadel do nečinného stavu.
2. Registr Unie účet otevře, když hodnota ověřených emisí za rok předcházející danému roku se nerovná nule.
KAPITOLA VI
TRANSAKCE
ODDÍL 1
Přidělování a vydávání povolenek
Článek 33
Tabulky národního alokačního plánu
1. EUTL obsahuje jednu tabulku národního alokačního plánu pro každý členský stát na období 2008-2012. Tabulky národního alokačního plánu obsahují tyto informace:
a)
celkový počet povolenek, které se mají vydat pro zařízení: v jedné buňce celkový počet povolenek vydaných pro zařízení na období, na které se vztahuje národní alokační plán;
b)
celkový počet povolenek nepřidělených stávajícím zařízením (rezerva): v jedné buňce celkový počet povolenek (vydaných nebo koupených), které jsou rezervovány pro nové účastníky a dražby pro období, na které se vztahuje národní alokační plán;
c)
roky: vzestupně v samostatných buňkách pro každý rok, na který se vztahuje národní alokační plán;
d)
identifikační kód každého zařízení, které má v tomto okamžiku platné povolení: vzestupně v samostatných buňkách. Uvedená zařízení zahrnují zařízení jednostranně zahrnutá podle článku 24 směrnice 2003/87/ES a nezahrnují zařízení dočasně vyňatá podle článku 27 směrnice 2003/87/ES;
e)
přidělené povolenky: povolenky, které mají být přiděleny pro uvedený rok a uvedené zařízení, jsou zaneseny do buňky spojující tento rok s identifikačním kódem zařízení.
2. Tabulky národních alokačních plánů musí dodržet formulář uvedený v příloze XI.
Článek 34
Alokační tabulka Unie pro letectví
1. EUTL obsahuje jednu alokační tabulku Unie pro letectví na rok 2012. Tato tabulka obsahuje tyto informace:
a)
celkový počet povolenek podle kapitoly II, které mají být v Unii přiděleny v roce 2012;
b)
počet povolenek podle kapitoly II již přidělených pro každého držitele účtu uvedeného v tabulce;
c)
počet povolenek podle kapitoly II ještě nepřidělených členskými státy, uvedený zvlášť pro každý členský stát;
d)
totožnost příjemců povolenek (v případě povolenek přidělených dražbou je příjemce dražebníkem).
2. Alokační tabulka Unie pro letectví musí dodržet formulář uvedený v příloze XII.
Článek 35
Zápisy tabulek národních alokačních plánů do EUTL
1. Nejpozději 12 měsíců před začátkem období 2008-2012 oznámí každý členský stát Komisi svoji tabulku národního alokačního plánu v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 11 odst. 2 směrnice 2003/87/ES.
2. Pokud tabulka národního alokačního plánu vychází z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut, nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl tabulku národního alokačního plánu do EUTL.
Článek 36
Zápis rozhodnutí o přidělení povolenek do alokační tabulky Unie pro letectví
Pokud rozhodnutí o přidělení povolenek podle hlavy II přijatá členskými státy podle čl. 3e odst. 4 směrnice 2003/87/ES ohledně roku 2012 jsou v souladu se směrnicí 2003/87/ES, Komise pověří hlavního správce, aby rozhodnutí o přídělu zanesl do alokační tabulky Unie pro letectví v EUTL.
Článek 37
Úpravy tabulek národních alokačních plánů
1. Národní správce provede za období 2008-2012 úpravy tabulky národního alokačního plánu v EUTL, aniž by o tom informoval Komisi předem, když:
a)
novému účastníkovi bylo uděleno přidělení;
b)
členský stát doplnil rezervu nákupem povolenek;
c)
povolení pro zařízení vypršelo a každé přidělení, které ještě nebylo vloženo na jeho účet, se přesune do rezervy;
d)
zařízení bylo rozděleno na dvě nebo více zařízení;
e)
dvě nebo více zařízení byla spojena do jednoho zařízení.
Těmito úpravami se nemění celkové vydané množství povolenek uvedených v tabulce národního alokačního plánu.
2. Členský stát oznámí Komisi předem všechny úpravy svého národního alokačního plánu, kromě úprav uvedených v odstavci l, spolu s každou příslušnou úpravou tabulky národního alokačního plánu. Pokud úprava tabulky národního alokačního plánu vychází z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut, nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, a vyplývá-li tato úprava ze zlepšení údajů, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl odpovídající úpravu do tabulky národního alokačního plánu vedené v EUTL.
3. Po každé úpravě uskutečněné podle odstavce 2, k níž dojde po vydání nebo přidělení povolenek a která snižuje celkové množství povolenek na období 2008-2012, národní správce převede počet a druh povolenek specifikovaný v registru Unie na účet Unie pro výmaz povolenek pro příslušné období.
Článek 38
Úpravy alokační tabulky Unie pro letectví
1. Národní správce může provést příslušné úpravy alokační tabulky Unie pro letectví v EUTL, aniž by o tom informoval předem Komisi, pokud:
a)
nový provozovatel letadel zahájil provoz;
b)
dražiteli byly přiděleny povolenky podle kapitoly II pro vydražení;
c)
provozovatel letadel byl rozdělen na dva nebo více provozovatelů letadel;
d)
dva nebo více provozovatelů letadel se spojili do jednoho provozovatele letadel;
2. Těmito úpravami se nemění celkové množství povolenek podle kapitoly II uvedených v alokační tabulce Unie pro letectví.
3. Kromě úprav uvedených v odstavci 1 oznámí členský stát Komisi každou úpravu svého rozhodnutí o přidělení povolenek podle kapitoly II přijatého v souladu čl. 3e odst. 4 směrnice 2003/87/ES, která je nezbytná za účelem opravy nadměrného přidělení způsobeného chybou Komise nebo členského státu. Pokud je úprava v souladu se směrnicí 2003/87/ES, Komise vydá pokyn hlavnímu správci, aby upravil alokační tabulku Unie pro letectví na základě tohoto rozhodnutí a aby ji zanesl do EUTL.
4. Po každé úpravě provedené podle odstavce 2, k níž dojde po přidělení povolenek podle kapitoly II v souladu s článkem 41 a která snižuje celkové množství povolenek podle kapitoly II na období 2008-2012, národní správce převede počet povolenek podle kapitoly II specifikovaný hlavním správcem na účet Unie pro výmaz povolenek pro příslušné období.
5. Pokud se spojení mezi provozovateli letadel týká provozovatelů letadel, které spravují různé členské státy, úpravu podle odst. 1 písm. d) provede národní správce spravující provozovatele letadel, jehož příděl se má spojit s přídělem jiného provozovatele letadel. Před provedením úpravy je nutné získat souhlas od národního správce, který spravuje provozovatele letadel, do jehož přídělu se zahrne příděl sloučeného provozovatele letadel.
Článek 39
Vydávání povolenek podle kapitoly III
1. Národní správce po zanesení tabulky národního alokačního plánu do EUTL do 28. února prvního roku období 2008-2012:
a)
převede počet AAU vydaných na období 2008-2012 rovnající se počtu povolenek podle kapitoly III, které má být vydáno z vkladního účtu smluvní strany KP, na vkladní účet AAU ETS;
b)
vydá celkový počet povolenek podle kapitoly III uvedený v tabulce národního alokačního plánu na národní vkladní účet povolenek v registru Unie.
2. Správci registru před opatřením uvedeným v odstavci 1 oznámí hlavnímu správci identifikační kód určeného vkladního účtu AAU ETS ve svém registru KP.
3. Registr Unie přidělí každé povolence při jejím vydání v souladu s odstavcem 1 jedinečný identifikační kód jednotky.
4. Členský stát, který nemá registr KP, neprovede opatření podle odst. 1 písm. a).
Článek 40
Přidělování povolenek podle kapitoly III
1. Aniž je dotčen článek 37 a 47, národní správce do 28. února každého roku převede z národního vkladního účtu povolenek na otevřený vkladní účet příslušného provozovatele zařízení poměrnou část z celkového počtu vydaných povolenek podle kapitoly III, které byly přiděleny příslušnému zařízení pro daný rok v souladu s příslušnou částí tabulky národního alokačního plánu.
2. Pokud to národní alokační plán členského státu předpokládá, může národní správce převést uvedený podíl v každém roce později.
3. Jestliže jsou pro zařízení přiděleny v tabulce národního alokačního plánu další povolenky podle kapitoly III vyplývající z úprav v souladu s článkem 37, národní správce převede z národního vkladního účtu povolenek na otevřený vkladní účet příslušného provozovatele zařízení dodatečně přidělené povolenky podle kapitoly III za daný rok v okamžiku, kdy mu k tomu příslušný orgán vydá pokyn.
Článek 41
Přidělování povolenek podle kapitoly III
1. Národní správce po zanesení alokační tabulky Unie pro letectví vytvoří do 28. února 2012 počet povolenek podle kapitoly II na každém otevřeném vkladním účtu provozovatele letadel rovnající se přidělení uvedenému v alokační tabulce Unie pro letectví pro držitele tohoto účtu pro daný rok.
2. Registr Unie přidělí každé povolence při jejím vytvoření v souladu s odstavcem 1 jedinečný identifikační kód jednotky.
3. Jestliže jsou držiteli účtu přiděleny v tabulce alokačního plánu Unie pro letectví další povolenky podle kapitoly II vyplývající z úprav v souladu s článkem 38, národní správce vytvoří na každém otevřeném vkladním účtu provozovatele letadel pro držitele tohoto účtu další počet přidělených povolenek podle kapitoly II rovnající se dalšímu přidělení stanovenému v alokační tabulce Unie pro letectví za daný rok v okamžiku, kdy mu k tomu příslušný orgán vydá pokyn.
4. V případě, že nečinný vkladní účet provozovatele letadel nedostane povolenky podle odstavce 1, nebudou tyto povolenky na účtu vytvořeny, pokud by měl být tento účet následně otevřen.
Článek 42
Přidělování povolenek podle kapitoly III po jejich prodeji členským státem
Poté, co členský stát prodá povolenky podle kapitoly III na období 2008-2012, národní správce, pokud mu k tomu vydá příslušný orgán pokyn, převede v průběhu období 2008-2012 počet povolenek podle kapitoly III z národního vkladního účtu povolenek na vkladní účet určený příslušným orgánem.
ODDÍL 2
Převody povolenek a kjótských jednotek
Článek 43
Převody povolenek držiteli účtů
Registr Unie na žádost držitele účtu provede převod povolenek na jeho účtu v registru Unie na jakýkoli jiný účet v registru Unie, pokud tomuto převodu nebrání stav zahajovacího účtu nebo druh povolenek, které mohou být na přijímacím účtu v souladu s čl. 8 odst. 3.
Článek 44
Převody kjótských jednotek držiteli účtů
Registr Unie na žádost držitele účtu provede převod kjótských jednotek na účtu v registru Unie na jakýkoli jiný účet v registru Unie nebo v registru KP, pokud tomuto převodu nebrání stav zahajovacího účtu nebo kjótských jednotek, které mohou být na přijímacím účtu v souladu s čl. 8 odst. 3.
Článek 45
Minimální držení povolenek podle kapitoly III na vkladních účtech v registru Unie spravovaných stejným členským státem
1. Pokud by v důsledku navrhovaného převodu povolenek držitelem účtu v souladu s článkem 43 byl celkový počet povolenek podle kapitoly III na období 2008-2012 na účtu v registru Unie spravovaném národním správcem příslušného členského státu nižší než počet kjótských jednotek, jež mají být v registru KP tohoto členského státu podle rozhodnutí 11/CMP.1 drženy jako rezerva v období závazku, po odečtení počtu kjótských jednotek v současnosti držených v registru KP tohoto členského státu mimo vkladní účet AAU ETS a účet pro zrušení, EUTL navrhovaný převod odmítne.
2. Pokud by v důsledku navrhovaného převodu povolenek držitelem účtu v souladu s článkem 43 byl celkový počet povolenek podle kapitoly III na období 2008-2012 na účtu v registru Unie spravovaném národními správci nejstarších patnácti členských států nižší než počet kjótských jednotek, jež mají být v registru KP těchto členských států podle rozhodnutí 11/CMP.1 drženy jako rezerva v období závazku Evropské unie, po odečtení počtu kjótských jednotek v současnosti držených v registru KP uvedených členských států mimo vkladní účty AAU ETS a účty pro zrušení, EUTL navrhovaný převod odmítne.
ODDÍL 3
Odevzdání povolenek, ERU a CER
Článek 46
Odevzdání povolenek
1. Provozovatel letadel odevzdá povolenky na období 2008-2012 tak, že registru Unie navrhne, aby
a)
převedl určitý počet povolenek na období 2008-2012 z příslušného vkladního účtu provozovatele zařízení nebo vkladního účtu provozovatele letadla na účet Unie pro výmaz povolenek;
b)
zapsal počet a druh převedených povolenek jako odevzdané povolenky na emise provozovatele zařízení nebo emise provozovatele letadel za běžné období.
2. Povolenky podle kapitoly II mohou odevzdat pouze provozovatelé letadel.
3. Povolenku, která již byla odevzdána, nelze znovu odevzdat.
Článek 47
Odevzdání povolenek na pokyn příslušného orgánu
Pokud národní správce dostane od příslušného orgánu odpovídající pokyn, odevzdá celý podíl vydaných povolenek nebo jeho část, který byl provozovateli zařízení nebo provozovateli letadel přidělen pro určitý rok, a to tím, že zanese počet odevzdaných povolenek pro tohoto provozovatele zařízení nebo provozovatele letadel za běžné období.
Článek 48
Odevzdání CER a ERU
1. Odevzdání CER a ERU provozovatelem zařízení v souladu s článkem 11a směrnice 2003/87/ES proběhne tak, že provozovatel zařízení navrhne registru Unie, aby:
a)
převedl určitý počet CER nebo ERU na období 2008-2012 z příslušného vkladního účtu provozovatele zařízení na:
i)
vkladní účet smluvní strany KP spravujícího členského státu v případě účtů spravovaných členskými státy v registru KP,
ii)
účet pro zrušení v registru Unie v případě účtů spravovaných členskými státy, které nemají registr KP;
b)
zapsal počet převáděných CER a ERU jako odevzdané pro emise provozovatele zařízení v běžném období.
2. Odevzdání CER a ERU provozovatelem letadel v souladu s článkem 11a směrnice2003/87/ES proběhne tak, že provozovatel letadel navrhne registru Unie, aby
a)
převedl určitý počet CER a ERU na období 2008-2012 z vkladního účtu příslušného provozovatele letadel na rezervní účet pro odevzdání povolenek pro letectví v registru Unie;
b)
zapsal počet převedených CER a ERU jako odevzdané pro emise provozovatele letadel v běžném období.
3. Registr Unie povolí odevzdání CER a ERU pouze do:
a)
maximálního počtu stanoveného národním správcem vkladního účtu provozovatele zařízení, v případě provozovatelů zařízení;
b)
15 % počtu povolenek na rok 2012, které se musí odevzdat podle čl. 12 odst. 2 písm. a) směrnice 2003/87/ES, v případě provozovatelů letadel.
4. Registr Unie zamítne každou žádost o odevzdání CER a ERU, kterým by se překročil maximální počet CER a ERU, jež mohou provozovatelé zařízení členského státu odevzdat v souladu s národním alokačním plánem členského státu.
5. Registr Unie zamítne každou žádost o odevzdání CER a ERU, které se v souladu s článkem 11a směrnice 2003/87/ES nesmějí používat v ETS.
6. CER a ERU, které již byly odevzdány, nelze znovu odevzdat ani převést na osobní vkladní účet provozovatele zařízení v ETS EU.
7. Registr Unie poskytne automatické postupy s cílem zajistit, aby držitelé účtů nemohli umístit jednotky na nesprávný účet podle článku 46 a 48.
ODDÍL 4
Výmaz povolenek a zrušení kjótských jednotek
Článek 49
Výmaz povolenek
1. Registr Unie provede žádost držitele účtu podle čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES o výmaz povolenek obsažených na účtech držitele účtu takto:
a)
převedením určitého počtu povolenek z příslušného účtu na účet Unie pro výmaz povolenek a
b)
zapsáním počtu převedených povolenek jako vymazané povolenky za běžný rok.
2. Vymazané povolenky se u žádných emisí nezapíší jako odevzdané.
3. Registr Unie zamítne žádost o výmaz povolenek, pokud ji podal účet spravovaný členským státem, který nemá registr KP, a pokud by jejím výsledkem bylo nižší minimální vložené množství vypočítané pro tento stát v souladu s článkem 52 než vstupní množství vypočítané pro tento členský stát v souladu s článkem 53.
Článek 50
Zrušení kjótských jednotek
Registr Unie provede žádost držitele účtu podle čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES o zrušení kjótských jednotek držených na účtech držitele účtu převedením určitého druhu a počtu kjótských jednotek z příslušného účtu na účet pro zrušení v registru správce účtu KP.
ODDÍL 5
Zrušení transakcí
Článek 51
Zrušení ukončených postupů zahájených omylem
1. Zahájil-li držitel účtu nebo správce registru jednající jménem držitele účtu neúmyslně nebo omylem jednu z transakcí uvedených v odstavci 2, může v písemné žádosti správci svého účtu navrhnout, aby provedl zrušení ukončené transakce. Žádost musí být řádně podepsána zmocněným zástupcem nebo zmocněnými zástupci držitele účtu oprávněnými zahajovat druh transakce, která má být zrušena, a podána do pěti pracovních dní od ukončení postupu. Žádost musí obsahovat prohlášení, že transakce byla zahájena omylem nebo neúmyslně.
2. Držitelé účtů mohou navrhnout zrušení těchto transakcí:
a)
přidělení povolenek podle kapitoly III;
b)
přidělení povolenek podle kapitoly II;
c)
odevzdání povolenek;
d)
odevzdání CER a ERU;
e)
výmaz povolenek;
f)
zrušení kjótských jednotek.
3. Pokud správce účtu zjistí, že žádost splňuje podmínky podle odstavce 1 a správce se žádostí souhlasí, může navrhnout zrušení transakce v registru Unie.
4. Registr Unie přijme návrh na zrušení, zablokuje jednotky, které mají být převedeny zrušením a zašle návrh hlavnímu správci, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
transakce, která má být zrušena, nebyla ukončena dřív než 30 pracovních dnů před podáním návrhu správce účtu podle odstavce 3;
b)
žádný provozovatel zařízení se v předchozím roce nestal nevyhovujícím v důsledku zrušení;
c)
cílový účet transakce, která má být zrušena, ještě obsahuje množství jednotek takového druhu, jichž se týkala transakce, která má být zrušena;
d)
po transakci, která má být zrušena, nenásledoval odečet od minimálního uloženého množství v souladu s článkem 52 po účetním převodu provedeném na základě transakce, která má být zrušena;
e)
přidělení povolenek podle kapitoly III, které mají být zrušeny, bylo provedeno po datu ukončení platnosti povolení pro zařízení.
5. Hlavní správce schválí návrh do 10 pracovních dnů. Pokud transakce, která má být zrušena, zahrnuje převod kjótských jednotek z jednoho registru KP na druhý, tento souhlas se udělí, pouze pokud správce ITL souhlasil se zrušením transakce v ITL.
6. Registr Unie může provést zrušení s různými jednotkami stejného druhu, které jsou na cílovém účtu rušené transakce.
ODDÍL 6
Účetní mechanismy
Článek 52
Minimální množství uložené na vkladním účtu AAU ETS
1. EUTL zapíše minimální uložené množství pro každý členský stát. V případě členských států s registry KP zamezí EUTL převodům kjótských jednotek z jejich vkladních účtů AAU ETS, které by vedly k nižšímu držení kjótských jednotek na vkladním účtu AAU ETS, než je minimální uložené množství. V případě členských států, které nemají registr KP, je minimálním uloženým množstvím hodnota používaná v postupu zúčtování.
2. EUTL doplní množství k minimálnímu uloženému množství po vydání povolenek podle kapitoly III v souladu s článkem 39, přičemž doplnění se rovná množství vydaných povolenek podle kapitoly III.
3. EUTL odečte množství od minimálního uloženého množství neprodleně po:
a)
převodu povolenek podle kapitoly III na účet Unie pro výmaz povolenek jako výsledek sestupné úpravy povolenek podle kapitoly III po jejich přidělení v souladu s čl. 37 odst. 3, přičemž odečet se rovná množství převedených povolenek podle kapitoly III;
b)
rezervování kjótských jednotek proti povolenkám podle kapitoly III, které odevzdal provozovatel letadel v souladu s článkem 54, přičemž odečet se rovná rezervovanému množství;
c)
zrušení kjótských jednotek proti výmazu povolenek podle kapitoly III v souladu s čl. 55 odst. 1, přičemž odečet se rovná zrušenému množství;
d)
výmazu povolenek uvedených v čl. 55 odst. 2, přičemž odečet se rovná vymazanému množství.
4. Hlavní správce provede odečet množství od minimálního uloženého množství zaznamenaného v EUTL po provedení zúčtovacích transakcí v souladu s článkem 56. Odečet se rovná celkovému množství povolenek podle kapitoly III, které odevzdaly uživatelské účty spravované národním správcem členského státu pro období 2008-2012; s připočtením hodnoty zúčtování vypočtené v souladu s čl. 56 odst. 3.
Článek 53
Vstupní množství a vstupní vkladní účet
1. EUTL zapíše vstupní množství pro každý členský stát, který nemá registr KP.
2. EUTL doplní množství ke vstupnímu množství po převedení povolenek podle kapitoly III z uživatelského účtu spravovaného členským státem, který nemá registr KP, na uživatelský účet spravovaný jiným členským státem, přičemž doplnění se rovná množství převedených povolenek podle kapitoly III.
3. EUTL odečte množství od vstupního množství po převedení povolenek podle kapitoly III z uživatelského účtu spravovaného členským státem na uživatelský účet spravovaný členským státem, který nemá registr KP, přičemž odečet se rovná množství převedených povolenek podle kapitoly III.
4. EUTL nepovolí žádný převod povolenek podle kapitoly III z účtů spravovaných členským státem bez registru KP, který by měl za následek vyšší vstupní množství než množství kjótských jednotek držených na vstupním vkladním účtu pro tento členský stát.
5. Do 1. července 2013 nebo do provedení zúčtování stanoveného v článku 56, podle toho, co nastane později, EUTL nepovolí žádný převod kjótských jednotek ze vstupního vkladního účtu pro dotyčný členský stát bez registru KP, který by měl za následek nižší stavy na vstupním vkladním účtu pro členský stát, než je vstupní množství.
6. Po 1. červenci 2013 nebo po provedení zúčtování stanoveného v článku 56, podle toho, co nastane později, hlavní správce nastaví vstupní množství znovu na nulu a uvolní vstupní vkladní účet za pomoci převodů provedených v tomto pořadí:
a)
převody v souladu s čl. 54 odst. 2;
b)
převody na vkladní účet členského státu v AAU ETS doplněné vstupním množstvím na množství potřebné k tomu, aby se zajistilo převedení všech povolenek podle kapitoly III v souladu s článkem 57;
c)
převody na vkladní účet smluvní strany KP Evropské unie do množství všech předcházejících převodů z tohoto účtu na vstupní vkladní účet;
d)
převody na vkladní účet smluvní strany KP členského státu doplňovaný vstupním vkladním účtem.
Článek 54
Rezervování AAU proti odevzdání povolenek podle kapitoly III provozovateli letadel
1. Správci registrů členských států s registry KP do 5. května 2013 a poté každý rok převedou na rezervní účet pro odevzdání povolenek pro letectví v registru Unie množství AAU, které se rovná množství povolenek podle kapitoly III odevzdaných pro běžné období provozovateli letadel podle článku 46 od 1. května předchozího roku do 30. dubna běžného roku.
2. Hlavní správce do 1. července 2013 nebo po ukončení postupu zúčtování podle článku 56, podle toho, co nastane později, ze vstupního vkladního účtu členského státu, který nemá registr KP, převede na rezervní účet pro odevzdání povolenek pro letectví v registru Unie množství kjótských jednotek rovnající se tomuto nižšímu množství:
a)
celkové množství povolenek podle kapitoly III odevzdané z vkladního účtu provozovatele letadel spravovaného členským státem, který nemá registr KP;
b)
celkové množství jednotek na vstupním účtu.
Článek 55
Zrušení kjótských jednotek proti výmazu povolenek podle kapitoly III
1. Správce registru do 5. května 2013 a poté každý rok převede množství AAU, ERU nebo CER, ale ne lCER nebo tCER, na účet pro zrušení v registru Unie. Převedené množství se rovná množství povolenek podle kapitoly III vymazaných v souladu s článkem 49 z uživatelských účtů spravovaných jejich členským státem od 1. května předchozího roku do 30. dubna běžného roku.
2. Správce registru odchylně od odstavce 1 není povinen převést na účet pro zrušení v registru Unie množství AAU, ERU nebo CER rovnající se výmazům, které splňovaly jednu z těchto podmínek:
a)
výmaz byl proveden na účtu spravovaném členským státem, který nemá registr KP;
b)
výmaz byl proveden po 30. dubnu v roce následujícím po posledním roce daného období.
Článek 56
Zúčtování převodů povolenek
1. Po skončení období 2008-2012 se použije odstavec 2 až 4 s cílem zajistit, aby po převodech povolenek podle kapitoly III mezi účty spravovanými národními správci různých členských států následovalo převedení stejného množství kjótských jednotek převáděných mezi registry KP.
2. Hlavní správce první pracovní den po 1. červnu 2013 nebo v den, kdy budou provedeny všechny změny minimálních uložených množství týkajících se sestupných úprav uvedených v čl. 52 odst. 3 písm. a), podle toho, co nastane později, vypočte zúčtovací hodnotu pro každý členský stát a informuje o tom národní správce.
3. V případě členských států s registrem KP se zúčtovací hodnota rovná:
a)
minimálnímu uloženému množství ke dni 1. června, s odečtením
b)
celkového množství povolenek podle kapitoly III odevzdaných provozovateli zařízení a spravovaných národním správcem členského státu pro období 2008-2012.
4. V případě členských států, které nemají registr KP, se zúčtovací hodnota rovná vstupnímu množství vypočtenému v souladu s článkem 53 ke dni 1. června 2013.
5. Každý správce registru KP, jehož členský stát má kladnou zúčtovací hodnotu, do pěti pracovních dnů od oznámení uvedeného v odstavci 2 převede množství AAU rovnající se zúčtovací hodnotě na ústřední zúčtovací účet ETS v registru Unie. V případě členských států, které nemají registr KP, tento převod pro členský stát, který nemá registr KP, provede hlavní správce ze vstupního vkladního účtu.
6. Hlavní správce do pěti pracovních dnů od ukončení převodů uvedených v odstavci 5 převede z ústředního zúčtovacího účtu ETS v registru Unie na vkladní účet smluvní strany KP v registru KP každého členského státu se zápornou zúčtovací hodnotou množství, které se rovná kladnému ekvivalentu zúčtovací hodnoty. V případě členských států, které nemají registr KP, se toto množství převede na vstupní vkladní účet.
Článek 57
Převádění mezi jednotlivými obdobími
Registr Unie do 10 pracovních dnů od ukončení zúčtovacích transakcí uvedených v článku 56 vymaže povolenky podle kapitoly III a povolenky podle kapitoly II platné na období 2008-2012 na uživatelských účtech v registru Unie a na stejné účty vydá totéž množství povolenek podle kapitoly III platných pro období 2013-2020.
Článek 58
Odebrání AAU, ERU nebo CER proti vnitrostátním emisím z letectví provozovatelů letadel
1. Hlavní správce do 30. září roku následujícího po roce, kdy toto nařízení vstoupí v platnost, převede množství kjótských jednotek z rezervního účtu pro odevzdání povolenek pro letectví v registru Unie na vkladní účet smluvní strany každého členského státu, které se rovná množství ověřených emisí provozovateli letadel zahrnutých podle UNFCCC do národní inventury tohoto členského státu za daný rok. Takto převedené množství tvoří AAU v co největším rozsahu. Nejsou-li AAU na rezervním účtu pro odevzdání povolenek letectví postačující pro provedení všech převodů, hlavní správce přednostně převede AAU těm členským státům, jejichž vnitrostátní emise z letectví jsou nižší než množství AAU, které převedly na rezervní účet pro odevzdání povolenek letectví podle čl. 54 odst. 1.
2. Pokud stav na rezervním účtu pro odevzdání povolenek pro letectví nepostačuje pro provedení převodu uvedeného v odstavci 1, všechny počty, které mají být převedeny, se sníží o činitel rovnající se celkovému počtu jednotek na rezervním účtu pro odevzdání povolenek pro letectví děleno celkovými jednotkami, které mají být převedeny.
KAPITOLA VII
TECHNICKÉ POŽADAVKY SYSTÉMU REGISTRŮ
ODDÍL I
Dostupnost
Článek 59
Dostupnost a spolehlivost registru Unie a EUTL
1. EUTL odpoví na každou zprávu z jakéhokoli registru do 24 hodin od jejího obdržení.
2. Hlavní správce příjme veškerá přiměřená opatření k zajištění toho, aby:
a)
registr Unie byl dostupný pro přístup držitelů účtů 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
b)
komunikační spojení uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 mezi registrem Unie a EUTL bylo udržováno 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
bylo poskytnuto záložní technické a programové vybavení potřebné pro případ poruchy provozu základního technického a programového vybavení;
d)
registr Unie a EUTL pohotově reagovaly na požadavky držitelů účtů.
3. Hlavní správce zajistí, aby registr Unie a EUTL obsahovaly odolné systémy a postupy pro zabezpečení všech údajů a včasné obnovení všech údajů a operací v případě havárie systému.
4. Hlavní správce usiluje o to, aby byl provoz registru Unie a EUTL přerušován co nejméně.
Článek 60
Kontaktní místa
1. Národní správci poskytují prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst pomoc a podporu držitelům účtů v registru Unie, které spravují.
2. Hlavní správce poskytuje podporu národním správcům prostřednictvím ústředního kontaktního místa, aby jim pomohl v poskytování podpory v souladu s odstavcem 1.
ODDÍL 2
Bezpečnost a ověření
Článek 61
Ověření registrů a EUTL
1. Registry Unie prokazují svou totožnost EUTL pomocí numerických osvědčení a uživatelských jmen a přístupových hesel, jak je uvedeno ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích stanovených v článku 71.
2. Členské státy a Unie použijí numerická osvědčení vydaná sekretariátem UNFCCC nebo subjektem jím určeným k prokázání totožnosti svých registrů ITL za účelem vytvoření nepřímého komunikačního spojení uvedeného v článku 5.
Článek 62
Přístup k účtům v registru Unie
1. Držitelé účtů mají přístup ke svým účtům v registru Unie prostřednictvím zabezpečené oblasti registru Unie. Hlavní správce zajistí, aby zabezpečená oblast internetové stránky registru Unie byla přístupná prostřednictvím internetu. Internetová stránka registru Unie je dostupná ve všech jazycích Evropské unie.
2. Hlavní správce zajistí, aby účty v registru Unie, na které je možný přístup prostřednictvím obchodních základen v souladu s čl. 19 odst. 3 a jejichž jeden zmocněný zástupce je také zmocněným zástupcem vkladního účtu obchodní základny, byly přístupné pro obchodní základnu provozovanou držitelem tohoto vkladního účtu obchodní základny.
3. Komunikace mezi zmocněnými zástupci nebo obchodními základnami a zabezpečenou oblastí registru Unie je šifrovaná v souladu s bezpečnostními požadavky stanovenými ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích uvedených v článku 71.
4. Hlavní správce přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že nedojde k neoprávněnému přístupu do zabezpečené oblastí internetové stránky registru Unie.
5. Pokud byla porušena bezpečnost pověřovacích listin zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce, zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce o tom neprodleně informuje správce účtu a požádá o jejich výměnu.
Článek 63
Ověření a oprávnění zmocněných zástupců v registru Unie
1. Registr Unie vydá pro každého zmocněného zástupce a dalšího zmocněného zástupce uživatelské jméno a přístupové heslo k jeho ověření pro účely přístupu do registru.
2. Zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce má v registru Unie přístup pouze k účtům, na které má oprávnění pro přístup a může požádat pouze o zahájení postupů, o které je podle článku 19 oprávněn požádat. Přístup se uskutečňuje nebo žádost se podává prostřednictvím zabezpečené oblasti internetové stránky registru Unie.
3. Národní správce kromě uživatelského jména a přístupového hesla uvedeného v odstavci 1 zajistí doplňující ověření všech účtů, které spravuje. Druhy mechanismů doplňujícího ověření, které lze použít pro přístup do registru Unie, jsou stanoveny ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích uvedených v článku 71.
4. Správce účtu může předpokládat, že uživatel, který byl úspěšně ověřen registrem Unie, je zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce registrovaný na základě předložených ověřených pověřovacích listin, pokud zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce neinformuje správce účtu, že bezpečnost jeho pověřovacích listin byla porušena a pokud nepožádá o jejich výměnu.
Článek 64
Pozastavení veškerého přístupu zmocněných zástupců z důvodu porušení bezpečnosti
1. Hlavní správce může pozastavit přístup k registru Unie nebo EUTL, jestliže došlo k porušení bezpečnosti registru Unie nebo EUTL, která ohrožuje integritu systému registrů, včetně záložních zařízení uvedených v článku 59.
2. Správce registru KP může všem uživatelům pozastavit přístup do svého registru KP, jestliže došlo k porušení bezpečnosti registru KP, která ohrožuje integritu systému registrů, včetně záložních zařízení uvedených v článku 59.
3. V případě porušení bezpečnosti, které může vést k pozastavení přístupu, správce, který se dozví o porušení, neprodleně informuje hlavního správce o všech rizikách, jimž jsou vystaveny další části systému registrů. Hlavní správce poté informuje všechny ostatní správce.
4. Pokud se správce dozví o situaci, která vyžaduje pozastavení veškerého přístupu do jeho systému, informuje s co největším předstihem hlavního správce a držitele účtů v oznámení o pozastavení. Hlavní správce pak co nejdříve informuje všechny ostatní správce.
5. Oznámení podle odstavce 3 obsahuje předpokládanou délku pozastavení a je zřetelně umístěno ve veřejně přístupné části internetové stránky registru KP nebo ve veřejně přístupné části internetové stránky EUTL.
Článek 65
Pozastavení postupů
1. Komise může hlavnímu správci vydat pokyn, aby dočasně pozastavil přijímání některých nebo všech postupů v EUTL pocházejících z registru KP, pokud tento registr není provozován a udržován v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, a informuje o tom neprodleně správce registru KP.
2. Komise může hlavnímu správci vydat pokyn, aby dočasně pozastavil přijímání některých nebo všech postupů v EUTL pocházejících z registru Unie, pokud tento registr není provozován a udržován v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, a informuje o tom neprodleně národní správce.
3. Správce registru KP může hlavního správce požádat o dočasné pozastavení převodu všech nebo některých postupů do registru KP za účelem provedení údržby registru KP.
4. Hlavní správce může dočasně pozastavit zahajování nebo přijímání některých nebo všech postupů v registru Unie za účelem provedení plánované údržby registru Unie.
5. Správce registru KP může hlavního správce požádat o obnovení postupů pozastavených v souladu s odstavcem 1, pokud se domnívá, že nevyřešené otázky, které způsobily pozastavení, již byly vyřešeny. Hlavní správce informuje co nejdříve správce registru o svém rozhodnutí.
ODDÍL 3
Automatická kontrola, zaznamenávání a provádění postupů
Článek 66
Automatická kontrola postupů
1. Všechny postupy musejí splňovat všeobecné požadavky na informační technologie používání elektronické pošty, které zajišťují úspěšné čtení, kontrolu a zaznamenávání postupu registrem Unie. Všechny postupy musí splňovat specifické požadavky týkající se postupů stanovené v kapitole IV až VI tohoto nařízení.
2. EUTL provádí automatické kontroly všech postupů za účelem zjištění nesrovnalostí, dále uváděné jako „rozpory“, když navrhovaný postup nesplňuje požadavky směrnice 2003/87/ES a tohoto nařízení.
Článek 67
Zjišťování rozporů
1. V případě postupů prováděných prostřednictvím přímého komunikačního spojení mezi registrem Unie a EUTL uvedeného v čl. 5 odst. 2 EUTL ukončí všechny postupy, u nichž zjistí rozpory na základě vykonávání automatických kontrol uvedených v čl. 66 odst. 2 a informuje o tom registr Unie a správce účtů zapojeného do ukončené transakce odesláním kódu odezvy automatické kontroly. Registr Unie neprodleně informuje příslušné držitele účtů o tom, že postup byl ukončen.
2. V případě transakcí prováděných prostřednictvím ITL uvedených v čl. 5 odst. 1 ITL ukončí veškeré postupy, u nichž ITL nebo EUTL zjistily rozpory na základě vykonávání automatických kontrol uvedených v čl. 66 odst. 2. Když ITL ukončí postupy, EUTL rovněž ukončí transakce. ITL informuje zúčastněné správce registrů o ukončení transakce odesláním kódu odezvy automatické kontroly. Pokud jeden ze zapojených registrů je registrem Unie, registr Unie informuje také správce účtů registru Unie zúčastněného na ukončené transakci odesláním kódu odezvy automatické kontroly. Registr Unie neprodleně informuje příslušné držitele účtů o tom, že postup byl ukončen.
Článek 68
Zjišťování rozporů registry
1. Registr Unie a každý jiný registr KP obsahuje vstupní kódy kontroly a kódy odezvy kontroly, aby byl zajištěn správný výklad informací vyměňovaných během každého postupu. Kódy kontroly odpovídají kódům obsaženým ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích stanovených v článku 71.
2. Registr Unie před prováděním všech postupů a během něho vykonává příslušné automatické kontroly s cílem zajistit odhalení rozporů a ukončení nesprávných postupů před provedením automatických kontrol protokolem transakcí Evropské unie (EUTL).
Článek 69
Srovnávání - zjišťování nesrovnalostí protokolem transakcí Evropské unie
1. EUTL pravidelně zahajuje srovnávání údajů s cílem zajistit, aby záznamy EUTL o účtech a držení kjótských jednotek a povolenek odpovídaly záznamům tohoto držení v registru Unie. EUTL zaznamenává za tímto účelem všechny postupy.
2. ITL pravidelně zahajuje srovnávání údajů s cílem zajistit, aby záznamy ITL o držení kjótských jednotek odpovídaly záznamům tohoto držení v registru Unie a v každém jiném registru KP.
3. Zjistí-li EUTL při srovnávání údajů uvedeném v odstavci 1 nesrovnalost, dále jen „rozpor“, kdy se informace týkající se účtů, držení kjótských jednotek a povolenek poskytnutých registrem Unie jako součást pravidelného postupu srovnávání údajů liší od informací obsažených v EUTL, EUTL zajistí, aby nebyly prováděny žádné další postupy s žádnými účty, povolenkami nebo kjótskými jednotkami, které jsou předmětem rozporu. EUTL neprodleně informuje o každém rozporu hlavního správce a správce příslušných účtů.
Článek 70
Ukončení postupů
1. Všechny transakce oznámené evidenci ITL v souladu s čl. 5 odst. 1 se ukončí, když evidence ITL oznámí protokolu EUTL, že postup ukončila.
2. Všechny transakce a jiné postupy oznámené protokolu EUTL v souladu s čl. 5 odst. 3 se ukončí, když EUTL oznámí registru Unie, že postupy ukončil.
3. Postup srovnávání údajů uvedený v čl. 69 odst. 1 je ukončen v okamžiku, kdy se vyřeší veškeré nesoulady mezi informacemi obsaženými v registru Unie a informacemi obsaženými v EUTL, které se týkají určitého období a určitého data, a postup srovnávání údajů byl úspěšně zahájen a ukončen.
ODDÍL 4
Specifikace a řízení změn
Článek 71
Specifikace pro výměnu údajů a technické specifikace
Komise po získání stanoviska Výboru pro změnu klimatu podle článku 3 rozhodnutí 1999/468/ES (14) přijme specifikace pro výměnu údajů a technické specifikace, které jsou nezbytné pro výměnu údajů mezi těmito registry a evidencemi transakcí, včetně identifikačních kódů, kódů automatických kontrol a kódů odezvy a také testovací postupy a bezpečnostní požadavky nezbytné pro zahájení výměny údajů. Specifikace pro výměnu údajů a technické specifikace musejí splňovat funkční a technické specifikace pro normy týkající se výměny údajů pro systémy registrů podle Kjótského protokolu zpracované podle rozhodnutí 12/CMP.1.
Článek 72
Řízení změn
Pokud bude nutná nová verze nebo nové vydání registru KP, včetně registru Unie, registr ukončí testovací postupy stanovené ve Specifikacích pro výměnu údajů a v technických specifikacích uvedených v článku 71 před zřízením a uvedením komunikačního spojení mezi novou verzí nebo novým vydáním tohoto registru v činnost.
KAPITOLA VIII
ZÁZNAMY, ZPRÁVY, DŮVĚRNOST ÚDAJŮ A POPLATKY
Článek 73
Záznamy
1. Registr Unie a každý jiný registr KP uchovává záznamy týkající se všech postupů a držitelů účtů po dobu 15 let, nebo dokud se nevyřeší všechny otázky jejich provádění, podle toho, co nastane později.
2. Národní správci mají přístup ke všem záznamům v registru Unie týkajícím se účtů, které spravují a mohou vznášet dotazy k těmto záznamům a exportovat je.
3. Záznamy se uchovávají v souladu s požadavky na evidenci údajů popsanými ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích stanovených v článku 71.
Článek 74
Podávání zpráv
1. Hlavní správce v požadovaných intervalech transparentním a uspořádaným způsobem prostřednictvím internetové stránky EUTL zpřístupní informace uvedené v příloze XIII a pro příjemce uvedené v příloze XIII. Hlavní správce nezveřejní další informace obsažené v EUTL nebo v registru Unie, pokud to není povoleno podle článku 75.
2. Národní správci také mohou transparentním a uspořádaným způsobem na stránce veřejně přístupné na internetu zpřístupnit část informací uvedených v příloze XIII, k nimž mají přístup v souladu s článkem 73, v požadovaných intervalech a pro příjemce uvedené v příloze XIII. Národní správci nezveřejní další informace obsažené v registru Unie, pokud to není povoleno podle článku 75.
3. Internetová stránka EUTL umožní příjemcům zpráv uvedeným v příloze XIII vznášet k těmto zprávám dotazy pomocí vyhledávacích funkcí.
4. Správci registru KP musejí splnit požadavek na uveřejnění informací týkajících se vydávání ERU specifikovaných v bodě 46 přílohy nařízení 13/CMP.1 konference smluvních stran, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, do jednoho týdne po jejich vydání.
5. Registr Unie a každý registr KP musí splnit požadavek na uveřejnění informací uvedených v bodě 47 písm. a), d), f) a l) přílohy rozhodnutí 13/CMP.1 konference smluvních stran, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, ke dni 1. ledna pátého roku po zaznamenání informací.
6. Registr Unie a každý registr KP musí splnit požadavek na uveřejnění informací uvedených v bodě 47 písm. b), c), e) a g) až k) přílohy rozhodnutí 13/CMP.1 konference smluvních stran, která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, ke dni 1. ledna prvního roku po zaznamenání informací.
Článek 75
Důvěrnost údajů
1. Veškeré informace, včetně držení všech účtů a všech transakcí uchovávaných v EUTL, v registru Unie a v každém jiném registru KP, jsou považovány za důvěrné pro všechny účely kromě provádění požadavků tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo vnitrostátního práva.
2. Údaje uchovávané v registru Unie a v EUTL mohou obdržet tyto subjekty:
a)
orgány pro vymáhání práva a daňové úřady členského státu;
b)
Evropský úřad pro boj proti podvodům Evropské Komise;
c)
Europol;
d)
národní správci členských států.
3. Údaje mohou být poskytnuty subjektům uvedeným v odstavci 2, když o to požádají hlavního správce nebo národního správce, pokud jsou tyto žádosti odůvodněné a nezbytné pro účely vyšetřování, zjišťování a stíhání podvodů, správy a vymáhání daní, praní peněz, financování terorismu nebo závažných trestných činů.
4. Subjekt, který dostává údaje v souladu s odstavcem 3, zajistí, že obdržené údaje budou použity pouze pro účely uvedené v žádosti podle odstavce 3 a nebudou vědomě a náhodně zpřístupněny pro osoby nezúčastněné na zamýšleném účelu použití údajů. Toto ustanovení nevylučuje, aby uvedené subjekty zpřístupnily údaje jiným subjektům uvedeným v odstavci 2, je-li to nezbytné pro účely oznámené v žádosti, která byla podána v souladu s odstavcem 3.
5. Hlavní správce může subjektům uvedeným v odstavci 2 poskytnout na jejich žádost přístup k anonymizovaným údajům o transakcích pro účely vyhledávání případů podezřelých transakcí. Subjekty s tímto přístupem mohou případy podezřelých transakcí oznámit jiným subjektům uvedeným v odstavci 2.
6. Národní správci prostřednictvím bezpečných prostředků zpřístupní pro všechny ostatní národní správce jména a údaje o totožnosti osob, kterým odmítli otevřít účet v souladu s čl. 13 odst. 3 nebo čl. 14 odst. 3, nebo které odmítli jmenovat odpovědným zástupcem nebo dalším odpovědným zástupcem podle čl. 20 odst. 3.
7. Národní správci mohou vnitrostátním orgánům pro vymáhání práva oznámit všechny transakce, které zahrnují počet jednotek překračující množství stanovené národním správcem a oznámit každý účet zapojený v průběhu 24 hodin do počtu transakcí, který překračuje množství stanovené národním správcem.
8. Držitelé účtů mohou národního správce písemně požádat, aby se na veřejně přístupné internetové stránce registru Unie nezobrazovaly některé nebo všechny datové položky uvedené v řádku 2 až 12 tabulky VII-II přílohy VII.
9. Držitelé účtu mohou národního správce písemně požádat, aby veřejná internetová stránka registru Unie zobrazovala některé nebo všechny datové položky v řádku 3 až 15 tabulky IX-I přílohy IX.
10. EUTL ani registr KP nesmí od držitelů účtů vyžadovat, aby předložili informace o cenách týkající se povolenek nebo kjótských jednotek.
Článek 76
Poplatky
1. Hlavní správce neúčtuje držitelům účtů v registru Unie žádné poplatky.
2. Národní správci mohou držitelům účtů, které spravují, účtovat přiměřené poplatky.
3. Za transakce popsané v kapitole VI se neúčtují žádné poplatky.
4. Národní správci oznámí hlavnímu správci do 10 pracovních dnů účtované poplatky a všechny změny v poplatcích. Hlavní správce uvede všechny poplatky, které mu byly oznámeny, na své veřejně přístupné internetové stránce.
KAPITOLA IX
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 77
Přenos a oddělení údajů
1. Při provádění tohoto nařízení se uplatňuje tento postup přenosu údajů:
a)
správci registru KP změní všechny povolenky obsažené na jakémkoli účtu, které ITL uzná za AAU, na AAU tak, že prvek povolenek odebere z jedinečného identifikačního kódu jednotky každé této AAU a převede ho na vkladní účet AAU ETS ve svém registru KP;
b)
hlavní správce:
i)
vytvoří počet povolenek, které ITL neuzná jako AAU, v registru Unie, který se rovná počtu převedenému v souladu s odst. 1 písm. a),
ii)
dá v registru Unie k dispozici soubor účtů rovnající se souboru, z něhož byly povolenky převedeny v souladu s odst. 1 písm. a),
iii)
převede počet povolenek vytvořených v souladu s bodem i) na účty uvedené v bodě ii). Počet povolenek převedených na každý tento účet se musí rovnat počtu převedenému z ekvivalentního účtu v souladu s odst. 1 písm. a).
2. Správci registrů KP a hlavní správce zajistí, aby příslušné údaje z minulosti týkající se účtu byly převedeny z registrů členských států do registru Unie.
3. Postup přenosu údajů se provádí v souladu s postupy stanovenými ve specifikacích pro výměnu údajů a technických specifikacích uvedených v článku 71. Hlavní správce může během postupu přenosu údajů pozastavit činnost systému registru na dobu nejvýše 14 kalendářních dnů.
Článek 78
Změny nařízení (ES) č. 2216/2004
Nařízení (ES) č. 2216/2004 se mění takto:
1)
V článku 6 se vkládá tento odstavec:
„4. Hlavní správce může zřídit omezené komunikační spojení mezi CITL a registrem přistupující země, aby se těmto registrům umožnilo komunikovat s mezinárodním protokolem transakcí UNFCCC prostřednictvím CITL a zaznamenávat ověřené údaje provozovatelů o emisích v CITL. Tyto registry musí úspěšně dokončit všechny testovací a zahajovací postupy vyžadované od registrů.“
2)
V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto odstavcem 2 až 2e:
„2. Údaje uchovávané v registrech a CITL mohou obdržet tyto subjekty:
a)
orgány pro vynucování práva a daňové úřady členského státu;
b)
Evropský úřad pro boj proti podvodům Evropské Komise;
c)
Europol;
d)
správci registrů členských států.
2a Údaje o transakcích mohou být poskytnuty subjektům uvedeným v odstavci 2, když o to požádají hlavního správce nebo správce registru, pokud jsou tyto žádosti odůvodněné a nezbytné pro účely vyšetřování, zjišťování a stíhání podvodů, správy a vymáhání daní, praní peněz, financování terorismu nebo závažných trestných činů.
2b Subjekt, který dostává údaje v souladu s odstavcem 2a, zajistí, že obdržené údaje budou použity pouze pro účely uvedené v žádosti podle odstavce 2a a nebudou vědomě a náhodně zpřístupněny pro osoby nezúčastněné na zamýšleném účelu použití údajů. Toto ustanovení nevylučuje, aby uvedené subjekty zpřístupnily údaje jiným subjektům uvedeným v odstavci 2, je-li to nezbytné pro účely oznámené v žádosti, která byla podána v souladu s odstavcem 2a.
2c Hlavní správce může subjektům uvedeným v odstavci 2 poskytnout na jejich žádost přístup k anonymizovaným údajům o transakcích pro účely vyhledávání případů podezřelých transakcí. Subjekty s tímto přístupem mohou případy podezřelých transakcí oznámit jiným subjektům uvedeným v odstavci 2.
2d Správci registrů dají všem ostatním správcům registrů prostřednictvím bezpečných prostředků k dispozici jména a údaje o totožnosti osob, kterým odmítli otevřít účet, nebo které odmítli jmenovat odpovědným zástupcem nebo dalším odpovědným zástupcem.
2e Správci registrů mohou vnitrostátním orgánům pro vymáhání práva oznámit všechny transakce, které zahrnují počet jednotek překračující množství stanovené národním správcem a oznámit každý účet zapojený v průběhu 24 hodin do počtu transakcí, který překračuje množství stanovené národním správcem.“
3)
V článku 11 se vkládá tento odstavec 6:
„6. Držitel osobního vkladního účtu, účtu ověřovatele nebo vkladního účtu provozovatele letadel nesmí prodat nebo převést vlastnictví svého účtu na jinou osobu. Držitel vkladního účtu provozovatele zařízení může prodat nebo převést svůj vkladní účet provozovatele zařízení pouze spolu se zařízením souvisejícím s tímto účtem.“
4)
V článku 19 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Správce registru do 10 dnů od obdržení žádosti v souladu s odstavcem 1 zřídí ve svém registru osobní vkladní účet podle postupu pro zřizování účtů uvedeného v příloze VIII nebo informuje osobu, která žádá o otevření účtu, že otevření účtu odmítá.“
5)
V článku 19 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Žadatel do 10 dnů oznámí správci registru všechny změny v informacích poskytnutých správci registru podle odstavce 1. Do 10 dnů od obdržení tohoto oznámení správce registru aktualizuje informace osoby postupem aktualizace účtů stanoveným v příloze VIII nebo aktualizaci odmítne a informuje o tom držitele účtu.“
6)
V článku 19 se vkládají tyto odstavce 5 a 6:
„5. Pokud správce registru odmítne otevření účtu nebo aktualizaci informací týkajících se účtu, osoba, která žádá o otevření účtu, může vznést námitky proti tomuto odmítnutí u příslušného orgánu, který buď vydá správci registru pokyn, aby účet otevřel, nebo zamítnutí potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Otevření účtu může být odmítnuto z důvodů, že osoba, která žádá o otevření účtu, je vyšetřována za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.
6. Správce registru může požadovat, aby osoby EU, které žádají o otevření účtu, měly trvalý pobyt nebo registraci v členském státě registru.“
7)
Vkládá se tento článek 21a:
„Článek 21a
Uzavření účtů a odvolání zmocněného zástupce z iniciativy správce
1. Není-li situace, která způsobila pozastavení přístupu k účtům podle článku 67, v přiměřené lhůtě vyřešena navzdory opakovaným oznámením, příslušný orgán může národnímu správci vydat pokyn, aby uzavřel osobní vkladní účty, k nímž byl pozastaven přístup.
2. Držitel účtu může v souladu s odstavcem 1 vznést do 30 kalendářních dnů námitky proti uzavření svého účtu u příslušného orgánu, který buď vydá národnímu správci pokyn, aby účet obnovil, nebo uzavření potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí.
3. Pokud na účtu, který má správce registru uzavřít v souladu s čl. 67 odst. 1, je kladné saldo povolenek nebo kjótských jednotek, správce registru nejdřív požádá držitele účtu, aby určil jiný účet spravovaný stejným správcem, na který se pak převedou tyto povolenky nebo kjótské jednotky. Neodpoví-li držitel účtu na žádost správce do 40 pracovních dnů, může správce převést povolenky nebo kjótské jednotky na jeho národní vkladní účet povolenek.
4. Jestliže na účtu, který byl pozastaven v souladu s čl. 67 odst. l písm. b), je kladné saldo povolenek nebo kjótských jednotek, příslušný orgán může ve svém pokynu podle odstavce 1 požádat, aby tyto povolenky nebo kjótské jednotky byly neprodleně převedeny na příslušný národní vkladní účet povolenek a vkladní účet smluvní strany KP.“
8)
V článku 23 se vkládají tyto odstavce 5 až 10:
„5. Zmocnění zástupci musejí být fyzické osoby nad 18 let věku. Všichni zmocnění zástupci a další zmocnění zástupci jednotlivého účtu musejí být různé osoby, ale tatáž osoba může být zmocněným zástupcem nebo dalším zmocněným zástupcem pro více než jeden účet. Správce registru může požadovat, že nejméně jeden ze zmocněných zástupců účtu provozovatele zařízení nebo osobního vkladního účtu musí mít trvalý pobyt v členském státě registru.
6. Držitel účtu poskytne při jmenování zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce informace vyžadované správcem registru. Tyto informace musejí zahrnovat nejméně dokumenty a informace o totožnosti kandidáta stanovené v příloze IVa.
7. Správce registru vyhodnotí obdržené informace a pokud zjistí, že jsou dostačující, schválí kandidáta do 20 dnů od obdržení informací nebo informuje osobu, která žádá o otevření účtu, že schválení odmítá. Jestliže si hodnocení informací o kandidátovi vyžaduje více času, správce registru může jednou prodloužit postup hodnocení o dalších 20 pracovních dnů a prodloužení oznámí držiteli účtu.
8. Pokud správce registru zamítne schválení zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce, osoba žádající o otevření účtu může vznést námitky proti tomuto zamítnutí u příslušného orgánu, který buď vydá pokyn správci registru, aby provedl schválení, nebo zamítnutí potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Schválení může být zamítnuto z důvodů, že osoba jmenovaná za zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce je vyšetřována za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.
9. Zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce nesmí převést svůj status jako takový na jinou osobu.
10. Správce registru může zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce odvolat, pokud má za to, že schválení zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce by mělo být zamítnuto v souladu s odstavcem 7, a zejména pokud zjistí, že dokumenty a údaje o totožnosti předložené při schválení jsou falešné nebo chybné. Držitel účtu může vznést námitky proti svému odvolání u příslušného orgánu, který buď vydá správci registru pokyn, aby zmocněného zástupce nebo dalšího zmocněného zástupce schválil, nebo odvolání potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí. Zmocněný zástupce nebo další zmocněný zástupce může být odvolán z důvodů, že tento zástupce je vyšetřován za účast na podvodu týkajícím se povolenek nebo kjótských jednotek, na praní peněz, financování terorismu nebo na jiných závažných trestných činech, pro které může účet sloužit jako nástroj, nebo z jiných důvodů uvedených ve vnitrostátních právních předpisech.“
9)
V článku 34a se vkládá tento odstavec 2a:
„2a Pokud správce registru neúmyslně nebo omylem zahájil přidělení podle článku 46, jehož výsledkem bylo přidělení povolenek pro zařízení, které v době transakce přidělení již nebylo v provozu, příslušný orgán může hlavnímu správci oznámit svou žádost o provedení manuálního zásahu za účelem zrušení transakce ve lhůtě stanovené v odstavci 2.“
10)
Oddíl 1 kapitoly V se zrušuje.
11)
Ustanovení čl. 49 odst. 1 písm. b) se zrušuje.
12)
Článek 53 se mění takto:
a)
Druhý odstavec se nahrazuje tímto:
„Správce registru přijímá žádosti o odevzdání CER a ERU pouze do výše procentního podílu přídělu pro každé zařízení stanoveného právními předpisy členského státu. CITL zamítne každou žádost o odevzdání CER a ERU, které by překročilo maximální povolené množství CER a ERU, jenž mají být v členském státě odevzdány, nebo žádost, která by měla za následek odevzdání CER a ERU, jejichž odevzdání není podle článku 11a směrnice 2003/87/ES přípustné.“
b)
Vkládají se tyto odstavce:
„CER a ERU, které již byly odevzdány, nelze znovu odevzdat ani převést na osobní vkladní účet provozovatele zařízení v EU ETS.
Odevzdané CER a ERU smí být převedeny pouze na účet pro odebrání.“
13)
Článek 54 se zrušuje.
14)
Článek 58 se zrušuje.
15)
Oddíl 7 kapitoly V se zrušuje.
16)
Ustanovení čl. 62 odst. 2 se zrušuje.
17)
V článku 67 se vkládají tyto odstavce 1a, 1b a 1c:
„1a Správce může pozastavit přístup zmocněných zástupců a dalších zmocněných zástupců ke konkrétnímu účtu, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
držitel účtu zemřel bez právního nástupce nebo přestal existovat jako právnická osoba;
b)
držitel účtu nezaplatil své poplatky nebo
c)
držitel účtu porušil podmínky vztahující se na účet nebo
d)
držitel účtu nesouhlasil se změnami podmínek;
e)
držitel účtu neposkytl důkazy týkající se změn informací o účtu;
f)
držitel účtu nedodržel požadovaný minimální počet zmocněných zástupců pro účet;
g)
držitel účtu nesplnil požadavek členského státu, aby měl zmocněného zástupce s trvalým pobytem v členském státě správce účtu;
h)
držitel účtu nesplnil požadavek členského státu, aby měl trvalý pobyt nebo registraci v členském státě správce účtu.
1b Správce registru může pozastavit přístup k osobnímu vkladnímu účtu, pokud se domnívá, že jeho otevření by mělo být na základě čl. 19 odst. 2 zamítnuto. Držitel účtu může do 30 kalendářních dnů vznést námitky proti pozastavení u příslušného orgánu nebo u odpovídajícího orgánu podle vnitrostátního práva, který buď vydá správci registru pokyn, aby přístup obnovil, nebo pozastavení potvrdí ve zdůvodněném rozhodnutí.
1c Příslušný orgán, nebo v případě účtů v registru Unie hlavní správce, může správci rovněž vydat pokyn k pozastavení v souladu s odstavcem 1a.“
18)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Informace o osobních vkladních účtech, které jsou poskytovány správci registru
1.
Informace uvedené v tabulce IV-I. (Identifikační kód účtu a alfanumerický identifikátor je v registru jedinečný.)
Tabulka IV-I
1
Identifikační kód účtu (přidělený registrem)
2
Druh účtu
3
Období závazku
4
Identifikační kód držitele účtu (vydaný registrem)
5
Jméno držitele účtu
6
Identifikátor účtu (přidělený držitelem účtu)
7
Adresa držitele účtu - země
8
Adresa držitele účtu - region nebo stát
9
Adresa držitele účtu - město
10
Adresa držitele účtu - poštovní směrovací číslo
11
Adresa držitele účtu - ulice
12
Adresa držitele účtu - číslo domu
13
IČO nebo identifikační číslo adresy držitele účtu
14
Telefon 1 adresy držitele účtu
15
Telefon 2 adresy držitele účtu
16
Elektronická adresa adresy držitele účtu
17
Datum narození (u fyzických osob)
18
Místo narození (u fyzických osob)
19
DIČ s kódem země
2.
Doklad, že osoba, která žádá o otevření účtu, má otevřený bankovní účet v členském státě Evropského hospodářského prostoru.
3.
Důkazy o totožnosti osoby žádající o otevření účtu, které mohou být ověřenou kopií:
a)
pasu nebo průkazu totožnosti vydaného státem, který je členem Evropského hospodářského prostoru nebo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj;
b)
jakéhokoli jiného pasu ověřeného velvyslanectvím EU jako platný.
4.
Důkazy o adrese trvalého bydliště držitele účtu jako fyzické osoby, které mohou být ověřenou kopií jednoho z těchto dokladů:
a)
průkaz totožnosti předložený podle bodu 3, pokud obsahuje adresu trvalého bydliště;
b)
jakýkoli jiný průkaz totožnosti vydaný ústředním orgánem státní správy, který obsahuje adresu trvalého bydliště;
c)
pokud země trvalého bydliště nevydává průkazy totožnosti, které obsahují adresu trvalého bydliště, potvrzení místních orgánů o trvalém bydlišti kandidáta;
d)
jakýkoli jiný dokument, který členský stát správce účtu obvykle akceptuje jako důkaz trvalého bydliště kandidáta.
5.
Důkazy o registrované adrese držitele účtu jako právnické osoby, které mohou ověřenou kopií jednoho z těchto dokladů:
a)
listina, kterou se zřizuje právnická osoba;
b)
dokument prokazující registraci právnické osoby.
6.
Pravost každého dokumentu předloženého jako důkaz podle bodu 4 nebo 5, který byl vydán ústředním orgánem státní správy mimo Evropský hospodářský prostor nebo Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, musí být ověřena veřejným notářem.
7.
Správce registru může požadovat, aby k předloženým dokumentům byl připojen ověřený překlad do jazyka určeného správcem registru.“
19)
Vkládá se tato příloha IVa:
„PŘÍLOHA IVa
Informace týkající se zmocněných zástupců a dalších zmocněných zástupců, které jsou poskytovány správci registru
Tabulka IVa-I: Údaje o zmocněném zástupci
1
Totožnost osoby
2
Druh AR
3
Jméno
4
Příjmení
5
Titul
6
Pracovní funkce
7
Adresa - země
8
Adresa - region nebo stát
9
Adresa - město
10
Adresa - poštovní směrovací číslo
11
Adresa - ulice
12
Adresa - číslo domu
13
Telefon 1
14
Telefon 2
15
Elektronická adresa
16
Datum narození
17
Místo narození
18
Jazyk, kterému se dává přednost
19
Stupeň utajení
20
Práva AAR
1.
Informace uvedené v tabulce IVa-I.
2.
Podepsané prohlášení držitele účtu, že chce jmenovat konkrétní osobu zmocněným zástupcem nebo dalším zmocněným zástupcem.
3.
Doklad, že kandidát má otevřený bankovní účet v členském státě Evropského hospodářského prostoru.
4.
Důkazy o totožnosti kandidáta, které mohou být ověřenou kopií jednoho z těchto dokladů:
a)
pas nebo průkaz totožnosti vydaný státem, který je členem Evropského hospodářského prostoru nebo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj;
a)
jakýkoli jiný pas ověřený velvyslanectvím EU jako platný.
5.
Důkazy o adrese trvalého bydliště kandidáta, které mohou být ověřenou kopií jednoho z těchto dokladů:
a)
průkaz totožnosti předložený podle bodu 4, pokud obsahuje adresu trvalého bydliště;
b)
jakýkoli jiný průkaz totožnosti vydaný ústředním orgánem státní správy, který obsahuje adresu trvalého bydliště;
c)
pokud země trvalého bydliště nevydává průkazy totožnosti, které obsahují adresu trvalého bydliště, potvrzení místních orgánů o trvalém bydlišti kandidáta;
d)
jakýkoli jiný dokument, který členský stát správce účtu obvykle akceptuje jako důkaz trvalého bydliště kandidáta;
6.
Pravost každého dokumentu předloženého jako důkaz podle bodu 5, který byl vydán ústředním orgánem státní správy mimo Evropský hospodářský prostor nebo Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, musí být ověřena veřejným notářem.
7.
Správce registru může požadovat, aby k předloženým dokumentům byl připojen ověřený překlad do jazyka určeného správcem registru.“
20)
Příloha XIa se mění takto:
a)
V tabulce XIa-3 se zrušuje věta „Povolenky přidělené pro roky před probíhajícím rokem budou mít hodnotu nula.“
b)
V tabulce XIa-4 se zrušuje věta „Povolenky přidělené pro roky předprobíhajícím rokem nebudou upravovány.“
c)
V tabulce XIa-7 se kód „7215“ zrušuje.
21)
V příloze XII se popis vedle kódu odezvy 7701 v tabulce XII-I nahrazuje tímto textem:
„Přiděl musí být poskytnut na všechny roky.“
22)
Příloha XVI se mění takto:
1)
Bod 1 se nahrazuje tímto:
„1.
Hlavní správce zobrazí a aktualizuje informace uvedené v odst. 2 až 4c týkající se systému registrů ve veřejně přístupné části internetové stránky nezávislé evidence transakcí Společenství v souladu se stanoveným časovým harmonogramem a každý správce registru zobrazí a aktualizuje informace v odstavci 2 až 4b týkající se svého registru ve veřejně přístupné části internetové stránky tohoto registru v souladu se stanoveným časovým harmonogramem.“
2)
Bod 2 písm. a) se nahrazuje tímto:
„a)
jméno, adresa, město, poštovní směrovací číslo, země, telefonní číslo a elektronická adresa držitele účtu“.
3)
Bod 2 písm. c) se nahrazuje tímto:
„c)
jméno, adresa, město, poštovní směrovací číslo, země, telefonní číslo, číslo faxu a elektronická adresa hlavních a druhých zmocněných zástupců účtu určených držitelem účtu pro tento účet, pokud držitel účtu písemně požádá správce registru o zobrazení všech nebo některých těchto informací.“
4)
Bod 4 písm. a) a b) se nahrazuje tímto:
„a)
objem ověřených emisí spolu s jeho úpravami pro zařízení související s vkladním účtem provozovatele zařízení pro rok X jsou zobrazovány od 1. dubna roku (X+1), nebo když 1. duben připadne na víkend nebo na den pracovního volna, objem ověřených emisí se zobrazí od prvního pracovního dne po 1. dubnu;
b)
odevzdané jednotky podle článku 52 a 53 jsou podle identifikačního kódu jednotky (v případě ERU a CER) zobrazovány pro rok X od 1. května roku (X+1);“.
5)
Vkládá se bod 4c:
„4c
Každých 24 hodin se zobrazí a aktualizuje seznam, který zobrazuje identifikační kódy jednotek všech povolenek, CER a ERU, jež byly odevzdány. V případě CER a ERU se zobrazuje také název projektu, země původu a identifikační kód projektu.“
6)
Bod 12a se nahrazuje tímto bodem:
„12a
CITL zobrazí na své veřejně přístupné internetové stránce dne 30. dubna každého roku tyto všeobecné informace:
-
procentuální podíl povolenek odevzdaných v každém členském státě v předchozím kalendářním roce z účtu, na který byly přiděleny,
-
součet ověřených emisí podle členského státu zapsaných pro předchozí kalendářní rok jako procentuální podíl součtu ověřených emisí roku před tímto rokem,
-
procentuální podíl patřící na účty spravované příslušným členským státem v počtu a objemu transakcí převodu všech povolenek a kjótských jednotek v předchozím kalendářním roce,
-
procentuální podíl patřící na účty spravované příslušným členským státem v počtu a objemu transakcí převodu všech povolenek a kjótských jednotek v předchozím kalendářním roce mezi účty spravovanými různými členskými státy.“
Článek 79
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2216/2004 a (ES) č. 994/2008 se zrušují s účinkem od 1. ledna 2012.
Článek 80
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 2 až 76 a přílohy se použijí ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. října 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 920/2010,
7. oktoober 2010,
standarditud ja turvatud registrisüsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artiklit 19,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsust nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõike 1 esimese lõigu teist lauset,
olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt otsuse nr 280/2004/EÜ artiklile 6 peavad liit ja selle liikmesriigid kohaldama registrite ja ühenduse sõltumatu tehingute registri loomiseks ja töötamiseks Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on vastu võetud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega 12/CMP.1 (edaspidi „otsus 12/CMP.1”).
(2)
Direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 19 lõike 1 kohaselt peavad kõik saastekvoodid olema liidu registris liikmesriikide hallatavatel kontodel. Selleks et Kyoto ühikuid ja saastekvoote saaks hoida liidu registris samadel kontodel, peab liidu register vastama ka Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud otsusega 12/CMP.1.
(3)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt tuleb kvootide väljaandmise, ülekandmise ja tühistamise kohta arvestuse pidamiseks luua sõltumatu tehingute register (edaspidi „Euroopa Liidu tehingulogi” ehk „ELi tehingulogi”). Otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 6 lõikes 2 on nõutud, et tehingulogile tehakse kättesaadavaks teave lubatud koguse ühikute, heitkoguste neeldumise ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute väljaandmise, omamise, ülekandmise, omandamise, tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kohta ning teave lubatud koguse ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute ühest perioodist teise ülekandmise kohta.
(4)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt tuleb vastu võtta määrus registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta, mis luuakse standarditud elektrooniliste andmebaaside kujul, mis sisaldavad ühiseid andmeelemente saastekvootide väljaandmise, omamise, ülekandmise ja tühistamise jälgimiseks, et tagada vajaduse korral üldsuse juurdepääs ja süsteemi konfidentsiaalsus ning kindlustada, et Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi eiravaid ülekandmisi ei toimuks.
(5)
Iga kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud register peaks sisaldama vähemalt üht osalise arvelduskontot, üht mahakandmiskontot ja vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusele 13/CMP.1 (edaspidi „otsus 13/CMP.1”) tühistamis- ja asendamiskontosid, ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohaselt loodud liidu register, milles peetakse arvestust saastekvootidega seotud kõikide tehingute kohta, peaks sisaldama halduskontosid ja kasutajakontosid, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks. Kõik kontod tuleb luua standardmenetluste kohaselt, et tagada registrisüsteemi terviklikkus ja üldsuse juurdepääs selles süsteemis hoitavale teabele.
(6)
Iga kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud register peaks välja andma lubatud koguse ühikuid vastavalt otsusele 13/CMP.1, samal ajal kui saastekvoote peaks välja andma liidu register. Tuleks tagada, et kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud registrites hoitav LKÜde reserv on võrdne nende poolt liidu registris välja antud saastekvootide kogusega tagamaks, et iga perioodi lõpus saaks tasaarveldussüsteemi kaudu üle kanda kõikidele saastekvootidega seotud tehingutele vastava koguse LKÜsid.
(7)
Kuna liikmesriigid ei saa mõjutada saastekvootide kogust, mida kontoomanikud otsustavad registrites hoida, põhjustaksid kõik tulevased rahvusvahelised piirangud, mis seatakse väljaantud saastekvootide tagatisena kehtivate LKÜde registris hoidmisele, tõsiseid raskusi registritele, kus hoitakse tavapärasest suuremat kogust selliseid saastekvoote. Tagamaks, et riskid, mida liikmesriigid sellega seoses peavad võtma, jaotuksid nende vahel võrdselt, tuleks tasaarveldussüsteem kehtestada selliselt, et pärast tasaarveldust oleks liidu registri tasaarvelduskontol hoitavate LKÜde kogus võrdne 2008-2012 kohustusteperioodist ülekantavate saastekvootide kogusega.
(8)
Liidu registri sisesed tehingud saastekvootidega tuleb sooritada ELi tehingulogi hõlmava sideühenduse kaudu, samal ajal kui tehingud Kyoto ühikutega tuleb sooritada sideühenduse kaudu, mis hõlmab nii ELi tehingulogi kui ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni rahvusvahelist tehingulogi. Tuleks vastu võtta sätted selle tagamiseks, et liikmesriigid, kes ei saa Kyoto protokolli kohaseid LKÜsid välja anda, kuna neil ei ole siduvat heitkoguste vähendamise kohustust, saaksid jätkata võrdset osalemist liidu heitkogustega kauplemise süsteemis. Selline osalemine ei oleks võimalik 2008-2012 kohustusteperioodil, sest erinevalt teistest liikmesriikidest ei saa need liikmesriigid välja anda saastekvoote, mis on seotud Kyoto protokolli kohaste LKÜdega. Selline võrdne osalus tuleks võimaldada liidu registri spetsiaalsete mehhanismide abil.
(9)
Eeskirjade eiramise vältimiseks peaks ELi tehingulogi kontrollima automaatselt kõiki liidu registrisüsteemis toimuvaid protsesse, mis on seotud saastekvootide, tõendatud heitkoguste, kontode ja Kyoto ühikutega, ning rahvusvaheline tehingulogi peaks automaatselt kontrollima Kyoto ühikutega seotud protsesse. Protsessid, mis kõnealust kontrolli ei läbi, tuleks lõpetada, et tagada liidu registrisüsteemis tehtavate tehingute vastavus direktiivi 2003/87/EÜ nõuetele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli alusel koostatud nõuetele.
(10)
Ühtses registrisüsteemis hoitava teabe turvalisuse kaitsmiseks tuleks kohaldada piisavaid ja ühtlustatud nõudeid autentimise ja juurdepääsuõiguste kohta ning kõiki registrisüsteemiga seotud protsesse, käitajaid ja isikuid käsitlevaid andmeid tuleks säilitada.
(11)
Põhihaldaja peaks tagama, et ühtse registrisüsteemi töös esinevate tõrgete arv on minimaalne, võttes kõik põhjendatud meetmed liidu registri ja ELi tehingulogi kättesaadavuse tagamiseks ning kindlustades kogu teabe kaitseks vastupidavad süsteemid ja menetlused.
(12)
Registrisüsteemi peaks olema võimalik lisada lennundus, mis kuulub ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alates 1. jaanuarist 2012. Suurem osa nõuetest, mis tulenevad heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivis 2009/29/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi), (3) tuleb täita alles pärast 1. jaanuari 2013. Kõnealused nõuded on lahus funktsioonidest, mis peavad olema valmis 2012. aastal, kui heitkogustega kauplemise süsteemi kaasatakse lennundus.
(13)
Kuna õhusõiduki käitajatel on õigus tagastada erinevaid saastekvoote kui käitiste käitajatel, peaks õhusõiduki käitajate jaoks olema eri liiki konto, õhusõiduki käitaja arvelduskonto. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi II peatüki (lennundus) kohaselt välja antud saastekvoodid erinevad varem välja antud saastekvootidest, kuna need hõlmavad heitkoguseid, mis suuremalt osalt ei kuulu Kyoto protokolli reguleerimisalasse. Seepärast tuleks neid muudest saastekvootidest erinevalt märgistada.
(14)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (4) on nõutud, et õhusõiduki käitajate tagastatud Kyoto ühikud või Kyoto ühikutega tagatud saastekvoodid võib kõrvaldada üksnes koguses, mis on võrdne riigisisese lennunduse heitkogusega. Kuna liikmesriigid ei saa mõjutada õhusõiduki käitajate otsust selle suhtes, kas nad tagastavad II peatüki saastekvoote või ühikuid, mida võib kõrvaldada, tuleks kehtestada tsentraliseeritud tagastamis- ja ümberjagamissüsteem, millega tagatakse, et õhusõiduki käitajate tagastatud ühikuid, mida võib tagasi vahetada, kogutakse ja kasutatakse eelkõige selleks, et katta võrdselt kõikide liikmesriikide riigisisese lennunduse heitkogused. Liikmesriigid peaksid hiljem otsustama, kuidas kasutada sellisel viisil kogutud ühikuid, mida võib kõrvaldada.
(15)
Heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamiseks ning lennunduse kaasamiseks aastal 2012 piisab, kui ühendada tehnilisel tasemel liikmesriikide praegused heitkogustega kauplemise süsteemi registrifunktsioonid ning jätta Kyoto protokolli registrifunktsioonide tehniline rakendamine liikmesriikide hallatavate Kyoto protokolli (edaspidi KP) registrite hooleks.
(16)
Selleks et rakendada direktiiviga 2009/29/EÜ kehtestatud muudatused ning kaasata 2012. aastal lennundus heitkogustega kauplemise süsteemi, piisab kui ühendada tehnilisel tasemel liikmesriikide praegused heitkogustega kauplemise süsteemi registrifunktsioonid ning jätta registrifunktsioonide tehniline rakendamine liikmesriikide hallatavate KP registrite hooleks nii kauaks, kui see on vajalik. Kuid selline lahendus ei oleks kulutõhus, sest see nõuaks ulatuslike, kuid samas vähe kasutust leidvate IT-vahendite samaaegset käigushoidmist igas liikmesriigis. Seega on komisjoni ja liikmesriikide eesmärk teha koostööd Euroopa registrite konsolideeritud süsteemi nimel, mis ühendaks kõikide liikmesriikide KP registritega seotud IT-funktsioonid.
(17)
Käesoleva määruse sätted saastekvootide ja Kyoto ühikute arvestamiseks ning Euroopa registrite konsolideeritud süsteemi loomise võimalus ei piira Euroopa Liidu tulevasi otsuseid selle kohta, kas järgitakse liidu ühtset heite vähendamise eesmärki või eraldatakse liikmesriikide heite vähendamise eesmärgid mis tahes tulevase rahvusvahelise kliimaleppe kohaselt.
(18)
Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõikele 4 on vaja sätestada liidu registri muutmise ja vahejuhtumite haldamise protsessid ning asjakohased üksikasjad, millega tagatakse ühenduse registris liikmesriikidele võimalus algatusteks, mis on seotud tõhususe suurendamise, halduskulude juhtimise ja kvaliteedikontrolli meetmetega. Saastekvootide hoidmine liidu registris ei tohiks piirata riiklike registrite pidamist selliste heitkoguste jaoks, mis ei kuulu heitkogustega kauplemise süsteemi, ning liidu register peaks tagama riiklike registritega võrdse teenuste kvaliteedi.
(19)
Kuna alates 2009. aastast on kogu registrisüsteemis märkimisväärselt suurenenud käibemaksupettused, rahapesu ja muud kriminaalsed toimingud, on vaja ette näha üksikasjalikumad ja rangemad eeskirjad kontoomanike ja kontode avamist taotlevate isikute esitatud isikuandmete kontrollimiseks. Lisaks peab liikmesriikide ametiasutustel olema võimalus keelduda konto avamisest sellistele isikutele, keda on alust kahtlustada soovis kasutada registrisüsteemi pettuste eesmärgil. Samuti tuleb ette näha üksikasjalikud eeskirjad, mille abil oleks võimalik kiiresti ja tõhusalt edastada andmed õiguskaitseorganitele, kes saaksid saadud teavet uurimise eesmärgil kasutada.
(20)
Komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 994/2008 (registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ (5) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 2012. aastast komisjoni 21. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2216/2004 registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ (6). Kuna käesoleva määrusega muudetakse oluliselt 1. jaanuarist 2012 kohaldatavaid sätteid mitmes reguleeritud valdkonnas, tuleb määrus (EÜ) nr 994/2008 selguse huvides tunnistada kehtetuks ja tervikuna asendada, kuid määruse (EÜ) nr 2216/2004 kehtetuks tunnistamine ja asendamine, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 994/2008, jääb kehtima.
(21)
Kuna määrus (EÜ) nr 2216/2004 on jõus 2011. aasta lõpuni, on kõnealuses määruses vaja teha teatavad osalised muudatused, mis jõustuksid viivitamata. Muudatused on seotud pettuste ja muu kuritegevuse vastase võitlusega ning ühikute tagastamisprotsessiga. Samuti tuleks selguse huvides välja jätta vananenud sätted. Kuna pettusevastaste toimingute ja tagastamisprotsessiga seotud muudatusi tuleks kohaldada nii kiiresti kui võimalik, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist.
(22)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2216/2004 vastavalt muuta ning muudatused peaksid jõustuma viivitamata. Nimetatud määrus tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.
(23)
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (7) ning otsusele 13/CMP.1 tuleks teatavad aruanded korrapäraselt avaldada, et tagada üldsuse juurdepääs ühtses registrisüsteemis hoitavale teabele, võttes arvesse teatavaid konfidentsiaalsusnõudeid.
(24)
Juhul kui liidu õigusaktid on kohaldatavad käesoleva määruse kohaselt hoitava ja töödeldava teabe suhtes, tuleks arvesse võtta neid õigusaktide, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivist 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivist 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10).
(25)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
SISU JA MÕISTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses kehtestatakse üldnõuded ning registrite tööd ja hooldamist käsitlevad nõuded, mida kohaldatakse registrite kujul oleva standarditud ja turvatud registrisüsteemi suhtes ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõikes 1 ja otsuse nr 280/2004/EÜ artiklis 6 nimetatud rahvusvahelise tehingulogi suhtes. Määrusega nähakse ette ka sidesüsteem registrisüsteemi ning sõltumatu tehingulogi vahel, mille on loonud ning mida hoiab käigus ja hooldab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaat.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kontoomanik”- registrisüsteemis kontot omav isik;
2) „põhihaldaja”- direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt komisjoni poolt määratud isik;
3) „pädev asutus”- asutus või asutused, mille liikmesriik on nimetanud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18;
4) „KP osaline”- Kyoto protokolli osaline;
5) „kauplemisplatvorm”- mis tahes tüüpi mitmepoolne süsteem, mis viib kokku mitmed kolmandate poolte ostu- ja müügihuvid või lihtsustab neid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (11) artiklis 4; nimetatud ostu- ja müügihuvid on väljendatud saastekvootides või Kyoto ühikutes;
6) „tõendaja”- komisjoni otsuse 2007/589/EÜ (12) I lisa lõike 5 punktis m määratletud tõendaja.
7) „lubatud koguse ühik” ehk „LKÜ”- otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt välja antud ühik;
8) „II peatüki saastekvoodid”- direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud saastekvoodid;
9) „III peatüki saastekvoodid”- kõik saastekvoodid, mis ei ole välja antud direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt;
10) „pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „pTHV”- ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavateks metsastamis- või taasmetsastamisprojektideks ning mis Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi otsuse nr 5/CMP.1 kohaselt kaotab kehtivuse puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavate metsastamis- või taasmetsastamisprojektide selle heitkoguste vähendamise arvestusperioodi lõpus, mille jaoks see välja anti;
11) „heitkoguste neeldumise ühik” ehk „HNÜ”- Kyoto protokolli artikli 3 alusel välja antud ühik;
12) „ajutine tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „aTHV”- ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavateks metsastamis- või taasmetsastamisprojektideks ning mis otsuse nr 5/CMP.1 kohaselt kaotab kehtivuse Kyoto protokolli selle kohustusteperioodi lõpus, mis järgneb perioodile, mille jooksul see ühik välja anti;
13) „protsess”- automaatne tehniline menetlus, mille abil sooritatakse registris konto või ühikuga seotud toiming;
14) „tehing”- protsess, mis hõlmab saastekvoodi või Kyoto ühiku ülekandmist ühelt kontolt teisele;
15) „tagastamine”- käitaja või õhusõiduki käitaja arvestab maha sellise koguse saastekvoote või Kyoto ühikuid, mis vastab tema käitise või õhusõiduki tõendatud heitkogustele;
16) „tühistamine”- Kyoto ühiku omanik eemaldab Kyoto ühiku lõplikult, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;
17) „kustutamine”- saastekvoodi omanik eemaldab saastekvoodi lõplikult, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;
18) „kõrvaldamine”- Kyoto protokolli osaline arvestab maha sellise koguse Kyoto ühikuid, mis vastab kõnealuse osalise teatatud heitkogustele;
19) „rahapesu”- Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (13) artikli 1 lõikes 2 määratletud tegu;
20) „raske kuritegu”- direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 lõikes 5 määratletud tegu;
21) „terrorismi rahastamine”- direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus;
22) „registri haldaja”- liidu registri või mis tahes muu Kyoto protokolli registri haldaja;
23) „riiklik haldaja”- kooskõlas artikliga 6 määratud üksus, kes vastutab liikmesriigi nimel liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevate kasutajakontode haldamise eest liidu registris;
24) „konto haldaja”- I lisa tabeli I-I kolmandas tulbas teatavat tüüpi konto haldamiseks määratud haldaja.
II PEATÜKK
REGISTRISÜSTEEM
Artikkel 3
Registrid
1. Selleks et täita KP osalistena võetud kohustusi ja otsuse nr 280/2004/EÜ artiklis 6 sätestatud kohustust tagada Kyoto ühikute täpne arvestus, hoiab iga liikmesriik ja liit käigus standarditud elektroonilise andmebaasi kujul olevat registrit (edaspidi „KP register”), mis vastab registreid käsitlevatele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetele ning eelkõige Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on välja töötatud vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusele 12/CMP.1
2. Selleks et täita direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 19 sätestatud kohustust tagada saastekvootide täpne arvestus, kasutavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2012 liidu registrit, mis toimib Euroopa Ühenduse kui eraldi KP osalise puhul ka KP registrina. Liidu register peab võimaldama riiklikele haldajatele ja kontoomanikele kõiki peatükkides IV-VI kirjeldatud protsesse.
3. Erandina lõikest 1, ei pea need liikmesriigid, kes ei saa LKÜsid välja anda muudel põhjustel kui see, et Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi otsuse nr 11/CMP.1 sätete alusel on nad kuulutatud sobimatuks HVÜsid, LKÜsid ja THVsid üle kandma (edaspidi „KP registrita liikmesriigid”), KP registrit looma.
4. Liidu register ja kõik teised KP registrid peavad vastama Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on koostatud otsuse 12/CMP.1 alusel, ning artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud nõuetele riistvara, võrguühenduse ja tarkvara ning turvalisuse kohta.
Artikkel 4
Euroopa Liidu tehingulogi
1. Selleks et täita direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 20 sätestatud kohustust pidada sõltumatut tehingulogi, mis registreeriks ja kontrolliks andmeid saastekvootide väljaandmise, ülekandmise ja tühistamise kohta, loob komisjon standarditud elektroonilise andmebaasi kujul Euroopa Liidu tehingulogi („ELi tehingulogi”). ELi tehingulogis registreeritakse ka kogu Kyoto ühikute omamise ja ülekandmisega seotud teave, mis on tehtud kättesaadavaks kooskõlas otsuse 280/2004/EÜ artikli 6 lõikega 2.
2. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab ELi tehingulogi vastavalt käesoleva määruse sätetele.
3. ELi tehingulogi peab võimaldama kontrollida ja registreerida kõiki artikli 3 lõikes 2 osutatud protsesse ning see peab vastama Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on koostatud otsuse 12/CMP.1 alusel, ning artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud nõuetele riistvara, võrguühenduse ja tarkvara kohta.
4. ELi tehingulogi peab suutma registreerida kõik peatükkides IV-VI kirjeldatud protsessid.
Artikkel 5
Registrite, rahvusvahelise tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelised sideühendused
1. Liidu registril ja kõikidel muudel KP registritel peab olema sideühendus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni rahvusvahelise tehingulogiga (edaspidi „rahvusvaheline tehingulogi”) sellistest tehingutest teatamiseks, millega kantakse üle Kyoto ühikuid ühest KP registrist teise.
2. ELi tehingulogil peab olema sideühendus rahvusvahelise tehingulogiga lõikes 1 osutatud ülekannete registreerimiseks ja kontrollimiseks. Sel eesmärgil teatab rahvusvaheline tehingulogi enne KP registriga seotud kavandatava ülekande registreerimist ülekandest ELi tehingulogile.
3. Liidu registril peab olema lisaks vahetu sideühendus ELi tehingulogiga saastekvootide ülekandmistehingute ning IV peatükis kirjeldatud kontohaldusprotsesside kontrollimiseks ja registreerimiseks. Kõik saastekvootidega seotud tehingud sooritatakse liidu registris ning need registreerib ja neid kontrollib ELi tehingulogi, mitte rahvusvaheline tehingulogi.
4. Kliimamuutuste komitee võib otsustada, et välised sideühendused, infotehnoloogia infrastruktuur, kasutajakontole juurdepääsuga seotud menetlused ning liidu registris olevate Kyoto protokolli kontode haldusmehhanismid ühendatakse kõigi teiste KP registrite sarnaste mehhanismidega Euroopa registrite konsolideeritud süsteemiks, mida hooldab põhihaldaja. Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist esitab komisjon käesoleva määruse muudatusettepanekud, et määrata kindlaks Euroopa registrite konsolideeritud süsteemi rakendamise meetodid.
5. Põhihaldaja võib luua piiratud sideühenduse ELi tehingulogi ja ühinemisläbirääkimisi pidava riigi registri vahel, et võimaldada sellistele registritele ühendus ELi tehingulogi kaudu rahvusvahelise tehingulogiga ning registreerida käitajate tõendatud heitkoguste andmed ELi tehingulogis. Kõnealused registrid peavad enne nimetatud sideühenduse loomist läbima edukalt kõik nõutavad testimis- ja käivitamismenetlused.
Artikkel 6
Riiklikud haldajad ja KP registri haldajad
1. Iga liikmesriik määrab riikliku haldaja. Liikmesriik kasutab ja haldab oma kontosid ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvaid liidu registri kontosid riikliku haldaja kaudu. Iga liikmesriigi riiklik haldaja on ka oma liikmesriigi KP registri haldaja. KP registri haldaja hoiab käigus ja hooldab oma liikmesriigi KP registrit vastavalt käesoleva määruse sätetele.
2. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab liidu registrit. Põhihaldaja on ka KP registri haldajaks, kes haldab seda liidu registriosa, mis vastab ELi KP registrile.
3. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et riiklike haldajate, põhihaldaja ja kasutajakontode omanike vahel ei oleks huvide konflikti.
4. Iga liikmesriik esitab komisjonile oma riikliku haldaja isiku- ja kontaktandmed.
5. Komisjon kooskõlastab käesoleva määruse rakendamise iga liikmesriigi registri haldajaga ja põhihaldajaga. Eelkõige peab komisjon nõu kliimamuutuste komitee raames tegutseva haldajate töörühmaga registrite töö ja käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimuste ja menetluste üle. Registrite haldajate töörühm lepib kokku käesoleva määruse rakendamiseks vajalikes ühistes töömenetlustes, sealhulgas menetlustes, mis on seotud muutmise ja vahejuhtumite haldamisega liidu registris. Registrite haldajate töörühma töökorra võtab vastu kliimamuutuste komitee.
6. Põhihaldaja, pädevad asutused ja riiklikud haldajad teostavad üksnes selliseid protsesse, mis on vajalikud neile antud ülesannete täitmiseks.
III PEATÜKK
ÜHIKUD
Artikkel 7
Ühikud
1. Liidu registris peab olema võimalik hoida II peatüki saastekvoote ja III peatüki saastekvoote.
2. Igas KP registris ja liidu registris peab olema võimalik hoida LKÜsid, HVÜsid, THVsid, HNÜsid, pTHVsid ja aTHVsid (edaspidi ühiselt „Kyoto ühikud”).
IV PEATÜKK
KONTOD
1. JAGU
Kõikide kontode suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 8
Kontod
1. Liidu register sisaldab I lisas pealkirjade „II. Halduskontod liidu registris” ja „III. Kasutajakontod liidu registris” all loetletud kontosid.
2. Liidu register ja kõik teised Kyoto protokolli registrid sisaldavad I lisas pealkirja „I. Kyoto protokolli osaliste kontod Kyoto protokolli registrites” all loetletud kontosid.
3. Ühikute liigid, mida võib eri liiki kontodel hoida, on sätestatud I lisas, ning tehingute liigid, mida võib eri liiki kontodelt algatada või seal vastu võtta, on sätestatud II lisas.
Artikkel 9
Konto olek
1. Konto olek võib olla üks järgmistest: avatud, mitteaktiivne, blokeeritud või suletud.
2. Blokeeritud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, välja arvatud ühikute tagastamine, tõendatud heitkoguste sisestamine ning kontoandmete ajakohastamine.
3. Suletud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi. Suletud kontot ei saa uuesti avada ning see ei saa vastu võtta ühtegi ühikute ülekannet.
Artikkel 10
Kontode haldamine
1. Igal kontol on haldaja, kes vastutab liikmesriigi või liidu nimel konto haldamise eest.
2. Konto haldaja iga kontoliigi jaoks on määratud I lisa tabeli I-1 kolmandas tulbas.
3. Konto haldaja ülesandeks on avada konto, peatada kontole juurdepääs või sulgeda konto, kinnitada volitatud esindajad, lubada kontoandmetesse selliste muudatuste tegemist, mis nõuavad haldaja heakskiitu, ning algatada tehinguid, kui konto omanik seda taotleb kooskõlas artikli 19 lõikega 4.
4. Kasutajakontode suhtes kohaldatakse haldaja liikmesriigi seadusi ja nad kuuluvad haldaja liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning neil hoitavate ühikute asukohaks loetakse haldaja liikmesriigi territooriumi.
Artikkel 11
Haldajate teated
Põhihaldaja teavitab liidu registri konto omanikku ja haldajat kõikide kontoga seotud protsesside algatamisest ja lõpuleviimisest või katkestamisest artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud automaatse mehhanismi kaudu.
2. JAGU
Kontode avamine ja ajakohastamine
Artikkel 12
Kyoto protokolli osaliste kontode avamine ja halduskontod
1. Komisjon annab põhihaldajale korralduse avada liidu registris liidu KP osalise kontod ja kõik halduskontod, välja arvatud riiklikud saastekvootide arvelduskontod.
2. Liikmesriigi pädev asutus annab riiklikule haldajale korralduse avada liidu registris riiklik saastekvootide arvelduskonto.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud korraldused sisaldavad III lisas sätestatud teavet.
4. Registri haldaja või põhihaldaja avab KP osalise konto või halduskonto 20 tööpäeva jooksul alates korralduse saamisest.
Artikkel 13
Isiku arvelduskontode avamine liidu registris
1. Taotlus isiku arvelduskonto avamiseks liidu registris esitatakse liikmesriigi riiklikule haldajale. Konto avamist taotlev isik esitab riikliku haldaja poolt nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt IV lisas sätestatud teavet.
2. Riikliku haldaja liikmesriik võib nõuda, et konto avamist taotlevate ELi isikute alaline elukoht või registreeritud asukoht on kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.
3. Riiklik haldaja avab isiku arvelduskonto liidu registris või teavitab konto avamist taotlevat isikut konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates lõigetega 1 ja 2 nõutud teabe saamisest ning pärast soovitud arvu volitatud esindajate kinnitamist vastavalt artiklile 20.
4. Kui riiklik haldaja keeldus konto avamisest, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise põhjendatud otsusega muutmata. Konto avamisest keeldumise põhjuseks võib olla asjaolu, et konto avamist taotlev isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu siseriiklikus õiguses sätestatud põhjus.
Artikkel 14
Kauplemisplatvormi arvelduskontode avamine liidu registris
1. Kauplemisplatvormid võivad esitada taotluse kauplemisplatvormi arvelduskonto avamiseks liidu registris. Taotlus esitatakse sellise liikmesriigi riiklikule haldajale, kellel on õigus kauplemisplatvormi arvelduskontot avada. Konto avamist taotlev isik esitab riikliku haldaja nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt IV ja V lisas sätestatud teavet.
2. Kauplemisplatvormid peavad vastama artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud tehnilistele nõuetele. Riikliku haldaja liikmesriik võib nõuda, et konto avamist taotlevate ELi isikute alaline elukoht või registreeritud asukoht on kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.
3. Riiklik haldaja avab kauplemisplatvormi arvelduskonto liidu registris või teavitab konto avamist taotlevat isikut konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates lõigetega 1 ja 2 nõutud teabe saamisest ning pärast soovitud arvu volitatud esindajate kinnitamist vastavalt artiklile 20.
4. Kui riiklik haldaja keeldus konto avamisest, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise põhjendatud otsusega muutmata. Konto avamisest keeldumise põhjuseks võib olla asjaolu, et konto avamist taotlev isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu siseriiklikus õiguses sätestatud põhjus.
Artikkel 15
Käitaja arvelduskontode avamine liidu registris
1. Luba väljastav pädev asutus esitab oma liikmesriigi riiklikule haldajale 20 tööpäeva jooksul alates uue käitise käitamiseks antud kasvuhoonegaaside heiteloa jõustumisest VII lisas nõutud teabe ning käitaja taotleb riiklikult haldajalt käitaja arvelduskonto avamist liidu registris.
2. Kui pädev asutus nii otsustab, võib lõikes 1 osutatud teabe esitada riiklikule haldajale lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul ka käitaja.
3. Riiklik haldaja avab käitaja arvelduskonto liidu registris iga käitise jaoks eraldi 20 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teabe saamisest ning pärast soovitud arvu volitatud esindajate kinnitamist vastavalt artiklile 20.
Artikkel 16
Õhusõiduki käitaja arvelduskontode avamine liidu registris
1. Pädev asutus esitab VIII lisas sätestatud teabe oma liikmesriigi riiklikule haldajale 20 tööpäeva jooksul alates õhusõiduki käitaja seirekava kinnitamisest, või 1. jaanuariks 2012, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, ning õhusõiduki käitaja taotleb riiklikult haldajalt õhusõiduki käitaja arvelduskonto avamist liidu registris. Igal õhusõiduki käitajal on üks õhusõiduki käitaja arvelduskonto.
2. Kui pädev asutus nii otsustab, võib lõikes 1 osutatud teabe esitada riiklikule haldajale ka käitaja lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
3. Riiklik haldaja avab õhusõiduki käitaja arvelduskonto liidu registris iga õhusõiduki käitaja jaoks eraldi 40 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teabe saamisest ning pärast soovitud arvu volitatud esindajate kinnitamist vastavalt artiklile 20.
Artikkel 17
Tõendajakontode avamine liidu registris
1. Taotlus tõendajakonto avamiseks liidu registris esitatakse riiklikule haldajale. Konto avamist taotlev isik esitab riikliku haldaja nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt IV ja V lisas sätestatud teavet.
2. Riiklik haldaja avab tõendajakonto liidu registris 20 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teabe saamisest ning pärast soovitud arvu volitatud esindajate kinnitamist vastavalt artiklile 20.
Artikkel 18
Konto omamisega seotud tingimused
Käesolev artikkel ei sisalda sätteid.
Artikkel 19
Volitatud esindajad
1. Igal kontol on vähemalt kaks volitatud esindajat. Volitatud esindaja algatab kontoomaniku nimel tehinguid ja muid protsesse registri veebisaidi kaudu.
2. Konto haldaja võib lubada seda, et kontodel on täiendavad volitatud esindajad, kes võivad kontot vaadata või kelle nõusolekut on vaja lisaks volitatud esindaja nõusolekule, enne kui esitatakse taotlus mis tahes protsessi läbiviimiseks.
3. Konto haldaja võib lubada kasutajakontode omanikel võimaldada juurdepääsu oma kontodele kauplemisplatvormi kaudu. Kontoomanikud, kes võimaldavad oma kontodele juurdepääsu kauplemisplatvormi kaudu, määravad volitatud esindajaks isiku, kes on juba kauplemisplatvormi arvelduskonto volitatud esindaja.
4. Kui volitatud esindajal ei ole juurdepääsu internetile, võib ta paluda konto haldajal algatada tema nimel tehinguid eeldusel, et haldaja seda lubab ning kontole juurdepääsu ei ole artikli 27 kohaselt peatatud.
5. Andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis võib määrata kindlaks volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate suurima arvu iga kontoliigi kohta. Riiklik haldaja võib määrata oma konto jaoks väiksema ülemmäära, kuid volitatud esindajaid peab olema vähemalt kolm.
6. Volitatud esindajad ja täiendavad volitatud esindajad peavad olema vähemalt 18-aastased füüsilised isikud. Kõik ühe konto volitatud esindajad ja täiendavad volitatud esindajad peavad olema erinevad isikud, kuid sama isik võib olla rohkem kui ühe konto volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja. Riikliku haldaja liikmesriik võib nõuda, et vähemalt üks kasutajakontode volitatud esindajatest peab olema kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigi alaline elanik.
Artikkel 20
Volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate nimetamine ja kinnitamine
1. Kui taotletakse konto avamist, nimetab konto avamist taotlev isik vähemalt kaks volitatud esindajat ning kui konto haldaja seda lubab, võib kõnealune isik nimetada täiendavaid volitatud esindajaid.
2. Kui konto avamist taotlev isik nimetab volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja, esitab ta haldaja nõutud teabe. Kõnealune teave sisaldab vähemalt IX lisas sätestatud dokumente ja nimetatud esindaja isikuandmeid.
3. Riiklik haldaja kinnitab volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja 20 tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nõutud teabe saamisest, või teavitab konto avamist taotlevat isikut esindaja kinnitamisest keeldumisest. Kui nimetatud esindajat käsitleva teabe hindamiseks on vaja rohkem aega, võib haldaja hindamisprotsessi pikendada ühe korra kuni 20 täiendava tööpäeva võrra, teatades pikendamisest konto avamist taotlevale isikule.
4. Kui riiklik haldaja keeldus volitatud esindajat või täiendavat volitatud esindajat kinnitamast, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse esindaja kinnitada või jätab keeldumise põhjendatud otsusega muutmata. Esindaja kinnitamisest keeldumise põhjuseks võib olla asjaolu, et volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks nimetatud isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu riigi siseriiklikus õiguses põhjus.
5. Heitkogustega kauplemise süsteemi keskse tasaarvelduskonto volitatud esindaja tegutseb põhihaldaja volitatud esindajana. Iga riikliku saastekvootide arvelduskonto volitatud esindaja tegutseb selle liikmesriigi riikliku haldaja volitatud esindajana, mille oma on riiklik saastekvootide arvelduskonto.
Artikkel 21
Kontot ja volitatud esindajaid käsitleva teabe ajakohastamine
1. Kõik kontoomanikud teavitavad konto haldajat 10 tööpäeva jooksul kõikidest muudatustest teabes, mis nad esitasid konto avamiseks ning volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja nimetamiseks. Õhusõiduki käitajad teavitavad oma konto haldajat 10 tööpäeva jooksul, kui nad on osalised selles, et kaks või enam õhusõiduki käitajat ühinevad või kui nad on jagunenud kaheks või enamaks õhusõiduki käitajaks. Kui kontoomanikult nõuti konto avamisel või volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja nimetamisel tõendavate dokumentide esitamist teatava teabe kohta, esitatakse ka muudatustest teatamisel nõutud tõendavad dokumendid. Konto haldaja ajakohastab kontomanikku käsitleva teabe või keeldub teavet ajakohastamast ning teavitab sellest kontoomanikku 15 tööpäeva jooksul alates sellise teate ja asjaomaste tõendavate dokumentide saamisest. Vastuväited keeldumisele võib esitada pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele kooskõlas artikli 13 lõikega 4, artikli 14 lõikega 4 või artikli 20 lõikega 4.
2. Isiku arvelduskonto, kauplemisplatvormi arvelduskonto, tõendajakonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto omanik ei tohi teisele isikule müüa ega loovutada omandiõigust oma kontode üle. Käitaja arvelduskonto omanik võib müüa või loovutada talle kuuluva käitaja arvelduskonto üksnes koos käitisega, millega see konto on seotud.
3. Volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja ei tohi talle antud volitusi teisele isikule üle anda.
4. Iga kontoomanik võib teatada volitatud esindajate tagasikutsumisest eeldusel, et ametisse jääb vähemalt kaks volitatud esindajat. Asjaomane haldaja vabastab volitatud esindaja ametist 10 tööpäeva jooksul alates sellise teate saamisest.
5. Iga kontoomanik võib nimetada uued volitatud esindajad või täiendavad volitatud esindajad kooskõlas artiklis 20 sätestatud menetlusega.
6. Kui õhusõiduki käitajat haldav liikmesriik vahetub kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud menetlusega või Euroopa Liidu laienemise tõttu, muudab põhihaldaja vastava õhusõiduki käitaja arvelduskonto riiklikku haldajat. Kui õhusõiduki käitaja arvelduskonto haldajat muudetakse, võib uus haldaja nõuda õhusõiduki käitajalt konto avamisega seotud teabe esitamist vastavalt artiklile 16 ja volitatud esindajaid käsitleva teabe esitamist vastavalt artiklile 20.
7. Konto haldamise eest vastutavat liikmesriiki ei muudeta, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõikes 6 sätestatud erandit.
3. JAGU
Kontode sulgemine
Artikkel 22
KP osalise kontode, halduskontode, isiku arvelduskontode ja kauplemisplatvormi arvelduskontode sulgemine
Haldaja sulgeb tema hallatava KP osalise konto liidu registris, halduskonto, isiku arvelduskonto või kauplemisplatvormi arvelduskonto 10 tööpäeva jooksul alates konto haldajalt asjaomase taotluse saamisest.
Artikkel 23
Käitaja arvelduskontode sulgemine
1. Pädev asutus teatab riiklikule haldajale 10 tööpäeva jooksul käitisele kuuluva kasvuhoonegaaside heiteloa tühistamisest või tagastamisest, mille tagajärjel kaotab luba kehtivuse. Kui pädev asutus saab teada, et käitis on suletud sellest pädevat asutust teavitamata, teatab ta sellest riiklikule haldajale 10 tööpäeva jooksul. Riiklik haldaja kannab kuupäeva, mil kasvuhoonegaaside heiteluba kaotab kehtivuse, liidu registrisse 10 tööpäeva jooksul alates pädevalt asutuselt teate saamisest. Kui käitis suletakse, kuid luba ei kaota kehtivust, märgitakse loa kehtivuse lõppemise kuupäevaks pädeva asutuse teatatud sulgemiskuupäev.
2. Riiklik haldaja võib sulgeda käitaja arvelduskontod loa kehtivusaja lõppemise aastale järgneva aasta 30. juuniks, kui asjaomane käitis on tagastanud vähemalt käitise tõendatud heitkogustega võrdse koguse saastekvoote ja Kyoto ühikuid.
Artikkel 24
Õhusõiduki käitaja arvelduskontode sulgemine
Riiklik haldaja suleb õhusõiduki käitaja arvelduskontod üksnes juhul, kui pädev asutus on andnud vastava korralduse, kuna ta on saanud konto haldaja esitatud teate või muu tõendava dokumendi alusel teada, et õhusõiduki käitaja on ühinenud teise õhusõiduki käitajaga või peatanud lõplikult kogu oma direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud tegevuse.
Artikkel 25
Tõendajakontode sulgemine
1. Riiklik haldaja sulgeb tõendajakonto 10 tööpäeva jooksul alates tõendajalt konto sulgemistaotluse saamisest.
2. Tõendajakonto sulgemiseks võib riiklikule haldajale anda korralduse ka pädev asutus, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
tõendaja akrediteering on lõppenud või see on peatatud;
b)
tõendaja on oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 26
Suletavate kontode positiivne saldo
1. Kui artiklite 22-25 ja artikli 28 kohaselt haldaja suletaval kontol on saastekvootide või Kyoto ühikute saldo positiivne, palub registri haldaja kõigepealt kontoomanikul määrata kindlaks teine sama haldaja poolt hallatav konto, millele need saastekvoodid või Kyoto ühikud seejärel üle kantakse. Kui kontoomanik ei ole haldaja palvele 40 tööpäeva jooksul vastanud, võib haldaja kanda saastekvoodid riiklikule saastekvootide arvelduskontole liidu registris ja Kyoto ühikud KP osalise arvelduskontole KP registris.
2. Kui saastekvootide või Kyoto ühikute saldo on positiivne kontol, millele juurdepääs on kooskõlas artikli 27 lõikega 3 peatatud, võib pädev asutus kooskõlas artikli 28 lõikega 1 antud korralduses nõuda, et saastekvoodid kantakse viivitamata üle asjaomasele riiklikule saastekvootide arvelduskontole ja Kyoto ühikud kantakse viivitamata üle asjaomasele KP osalise arvelduskontole.
4. JAGU
Kontodele juurdepääsu peatamine
Artikkel 27
Kontodele juurdepääsu peatamine
1. Haldaja võib peatada volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja juurdepääsu kõikidele tema registris olevatele kontodele või protsessidele, millele volitatud esindajal oleks muul juhul juurdepääs olnud, kui haldaja teab või tal on alust arvata, et volitatud esindaja on:
a)
üritanud pääseda juurde kontodele või protsessidele, millele tal juurdepääsuõigust ei ole;
b)
üritanud korduvalt pääseda juurde kontole või protsessile, kasutades sobimatut kasutajatunnust ja salasõna või
c)
üritanud või üritab kahjustada registri või registrisüsteemi turvalisust.
2. Haldaja võib peatada kõigi volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääsu teatavale kontole, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
kontoomanik on surnud ning tal puudub pärija või juriidiline isik on lõppenud;
b)
kontoomanik ei maksnud tasusid;
c)
kontoomanik rikkus konto suhtes kohaldatavaid tingimusi;
d)
kontoomanik ei nõustunud riikliku haldaja ja põhihaldaja soovitud muudatustega tingimustes;
e)
kontoomanik ei esitanud tõendavaid dokumente kontoga seotud teabe muutumisel või uue kontoga seotud nõutava teabe kohta;
f)
kontoomanik ei ole taganud nõutavat miinimumarvu volitatud esindajaid;
g)
kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab volitatud esindaja alaline elukoht olema konto haldaja liikmesriigis;
h)
kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab kontoomaniku alaline elukoht või registreeritud asukoht olema konto haldaja liikmesriigis.
3. Riiklik haldaja võib peatada juurdepääsu isiku arvelduskontole või kauplemisplatvormi arvelduskontole, kui ta arvab, et nende kontode avamisest oleks tulnud kooskõlas artikli 13 lõikega 3 või artikli 14 lõikega 3 keelduda.
4. Konto haldaja tühistab peatamise viivitamata, kui peatamise põhjustanud olukord on lahendatud.
5. Konto haldaja võib 30 kalendripäeva jooksul esitada vastuväiteid kontole juurdepääsu lõigete 1 ja 3 kohase peatamise kohta pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse juurdepääs taastada või jätab peatamise põhjendatud otsusega muutmata.
6. Samuti võib pädev asutus või liidu registri kontode puhul põhihaldaja anda haldajale korralduse juurdepääs peatada.
7. Kui juurdepääs kauplemisplatvormi arvelduskontole on peatatud, peatab haldaja ka kauplemisplatvormile kooskõlas artikli 19 lõikega 3 võimaldatud juurdepääsu kasutajakontodele. Kui kauplemisplatvormi arvelduskonto volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääs on peatatud, peatab haldaja ka nende juurdepääsu kauplemisplatvormi kaudu kooskõlas artikli 19 lõikega 3 juurdepääsetavatele kasutajakontodele.
8. Kui käitaja arvelduskonto omanik või õhusõiduki käitaja arvelduskonto omanik ei saa saastekvoote 10 tööpäeva jooksul enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõigetes 2a ja 3 sätestatud tagastamistähtaega tagastada juurdepääsu peatamise tõttu vastavalt lõigetele 1 ja 2, tagastab riiklik haldaja kontoomaniku taotluse korral ning pärast tõendavate dokumentide abil volitatud esindaja isiku tõendamist kontoomaniku poolt kindlaksmääratud hulga saastekvoote, HVÜsid ja THVsid.
Artikkel 28
Kontode sulgemine ning volitatud esindaja ametist vabastamine haldaja algatusel
1. Kui kontodele artikli 27 kohase juurdepääsu peatamise põhjustanud olukorda mõistliku aja jooksul ei lahendata korduvatest teadetest hoolimata, võib pädev asutus anda riiklikule haldajale korralduse sulgeda need isiku arvelduskontod või kauplemisplatvormi arvelduskontod, millele juurdepääs on peatatud.
2. Kui isiku arvelduskonto saldo on null ja aasta jooksul ei ole registreeritud ühtegi tehingut, võib riiklik haldaja kontoomanikku teavitada, et isiku arvelduskonto suletakse 40 tööpäeva jooksul, juhul kui riiklik haldaja ei saa nimetatud ajavahemiku jooksul kontoomanikult taotlust isiku arvelduskontot mitte sulgeda. Kui riiklik haldaja ei saa kontoomanikult nimetatud taotlust, võib riiklik haldaja konto sulgeda.
3. Riiklik haldaja sulgeb käitaja arvelduskonto, kui pädev asutus on andnud riiklikule haldajale korralduse konto sulgeda, kuna ei ole alust oodata, et käitise käitaja tagastaks veel saastekvoote.
4. Riiklik haldaja võib vabastada volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja ametist, kui ta arvab, et volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja kinnitamisest oleks tulnud keelduda kooskõlas artikli 20 lõikega 3, ning eelkõige juhul, kui ta saab teada, et nimetamisel esitatud dokumendid ja isikuandmed olid võltsitud või valed.
5. Kontoomanik võib esitada vastuväiteid tema konto lõike 1 kohase sulgemise või volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja lõike 4 kohase ametist vabastamise kohta 30 kalendripäeva jooksul pädevale asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto uuesti avada või volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja uuesti ametisse nimetada või jätab konto sulgemise või ametist vabastamise põhjendatud otsusega muutmata.
V PEATÜKK
TÕENDATUD HEITKOGUSED JA NÕUETELE VASTAVUS
Artikkel 29
Käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguseid käsitlevad andmed
1. Iga käitaja ja õhusõiduki käitaja valib enne, kui ta edastab tõendatud heitkoguseid käsitlevad aastaandmed liidu registrisse, tema kontot haldava riikliku haldaja juures registreeritud tõendajate seast endale tõendaja. Kui käitaja või õhusõiduki käitaja on ise ka tõendaja, ei saa ta ennast tõendajaks valida.
2. Riiklik haldaja sisestab heitkoguseid käsitlevad aastaandmed järgmise aasta 1. jaanuari ja 31. märtsi vahelisel ajal. Käitise heitkoguseid käsitlevad aastaandmed võib sisestada ka sama aasta jooksul, kui käitise kasvuhoonegaaside heiteloa kehtivusaeg on juba lõppenud. Pädev asutus võib otsustada, et heitkoguseid käsitlevad andmed sisestab riikliku haldaja asemel eespool nimetatud tähtaja jooksul kontoomanik või tõendaja (sealhulgas tõendajatena tegutsevad pädevad asutused).
3. Heitkoguseid käsitlevate aastaandmete edastamiseks kasutatakse X lisas sätestatud vormi.
4. Kui käitaja aruanne käitise eelmise aasta heitkoguste kohta või õhusõiduki käitaja aruanne kogu eelmise aasta lennutegevusest tulenevate heitkoguste kohta on tunnistatud rahuldavaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 15 lõikele 1, kinnitab tõendaja iga-aastased tõendatud heitkogused.
5. Riiklik haldaja märgib kooskõlas lõikega 4 kinnitatud heitkogused liidu registris tõendatuks. Pädev asutus võib otsustada, et riikliku haldaja asemel märgib tõendaja heitkogused liidu registris tõendatuks.
6. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse teha parandus käitise või õhusõiduki käitaja iga-aastastes tõendatud heitkogustes, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ V lisa kohaselt liikmesriigi kehtestatud üksikasjalikele nõuetele; selleks sisestatakse asjaomase käitise või õhusõiduki käitaja vastava aasta parandatud ja tõendatud või prognoositud heitkogused liidu registrisse.
7. Kui iga aasta 1. mail ei ole liidu registrisse käitise või õhusõiduki käitaja eelmise aasta tõendatud heitkoguste arvnäitajat sisestatud, või kui tõendatud heitkoguste arvnäitaja on tunnistatud valeks, sisestatakse liidu registrisse asendav hinnanguline heitkoguste arvnäitaja, mis arvutatakse võimalikult täpselt ja järgides liikmesriigi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ V lisale kehtestatud üksikasjalikke nõudeid.
Artikkel 30
Kontode blokeerimine tõendatud heitkoguste esitamata jätmise tõttu
1. Kui iga aasta 1. aprillil ei ole käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguste aastaandmed eelmise aasta kohta liidu registrisse kantud, blokeeritakse vastava käitaja või õhusõiduki käitaja arvelduskonto liidu registris.
2. Kui kõik käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguste aastaandmed, mille sisestamise tähtaeg on ületatud, on liidu registrisse kantud, avatakse kõnealune konto liidu registris uuesti.
Artikkel 31
Nõuetele vastavuse arvnäitajate arvutamine
1. Iga aasta 1. mail määrab liidu register igale käitisele ja õhusõiduki käitajale, kellel on avatud või blokeeritud käitaja arvelduskonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto, nõuetele vastavuse arvnäitaja, arvutades kõigi sellel ajavahemikul tagastatud saastekvootide, THVde ja HVÜde summa, millest lahutatakse kõigi selle ajavahemiku kuni jooksva aastani (kaasa arvatud) tõendatud heitkoguste summa ning liidetakse parandustegur.
2. Lõikes 1 nimetatud parandustegur on null, kui eelmise ajavahemiku viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja oli nullist suurem, kuid jääb sama suureks kui eelmise ajavahemiku viimase aasta arvnäitaja, kui nimetatud arvnäitaja oli nullist väiksem või võrdne nulliga.
3. Liidu registrisse sisestatakse iga käitise ja iga õhusõiduki käitaja nõuetele vastavuse arvnäitaja iga aasta kohta.
Artikkel 32
Õhusõiduki käitaja mitteaktiivsed arvelduskontod
1. Kui direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikes 2a saastekvootide tagastamiseks kehtestatud tähtaja möödudes on õhusõiduki käitaja artikli 29 kohaselt liidu registrisse kantud eelmise aasta tõendatud heitkoguste väärtuseks null, muudetakse vastava õhusõiduki käitaja arvelduskonto olek liidu registris mitteaktiivseks.
2. Konto olek muudetakse liidu registris avatuks, kui jooksvale aastale eelnenud aasta tõendatud heitkoguste väärtus ei ole null.
VI PEATÜKK
TEHINGUD
1. JAGU
Saastekvootide eraldamine ja väljaandmine
Artikkel 33
Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid
1. ELi tehingulogi sisaldab iga liikmesriigi jaoks üht siseriiklikku saastekvootide eraldamise kava tabelit 2008-2012 kohustusteperioodi kohta. Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid sisaldavad järgmist teavet:
a)
käitistele välja antavate saastekvootide koguarv: siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmataval ajavahemikul käitistele välja antavate saastekvootide koguarv ühes lahtris esitatuna;
b)
süsteemis osalevatele käitistele välja andmata saastekvootide koguarv (reserv): siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmatud ajavahemikuks uute osalevate käitiste ja enampakkumise jaoks kõrvale pandud saastekvootide (välja antud või ostetud) koguarv ühes lahtris esitatuna;
c)
aastad: iga siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmatud aasta, kasvavas järjestuses eraldi lahtrites;
d)
iga kehtivat luba omava käitise tunnuskood, eraldi lahtrites kasvavas järjekorras. Loetletud käitised hõlmavad käitisi, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24 ühepoolselt lisatud, ning ei hõlma käitisi, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27 ajutiselt välja arvatud;
e)
eraldatud saastekvoodid: saastekvoodid, mis eraldatakse konkreetsel aastal konkreetsele käitisele, sisestatakse lahtrisse, mis ühendab nimetatud aasta nimetatud käitise tunnuskoodiga.
2. Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid esitatakse XI lisas sätestatud vormis.
Artikkel 34
Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel
1. Euroopa Liidu tehingulogi sisaldab ühte liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelit 2012. aasta kohta. See tabel sisaldab järgmist teavet:
a)
liidus 2012. aastal eraldatavate II peatüki saastekvootide koguarv;
b)
selliste II peatüki saastekvootide arv, mis on igale tabelis nimetatud kontoomanikule juba eraldatud tasuta;
c)
selliste II peatüki saastekvootide arv, mida liikmesriigid ei ole veel eraldanud, esitatuna iga liikmesriigi kohta eraldi;
d)
saastekvootide saaja isikuandmed (kui saastekvoodid eraldatakse enampakkumise teel, on saajaks enampakkumise korraldaja).
2. Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelid esitatakse XII lisas sätestatud vormis.
Artikkel 35
Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelite sisestamine ELi tehingulogisse
1. Liikmesriigid esitavad vähemalt 12 kuud enne 2008-2012 kohustusteperioodi algust komisjonile oma siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabeli, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt vastuvõetud otsusele.
2. Kui siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel põhineb komisjonile esitatud siseriiklikul saastekvootide eraldamise kaval, mida direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõike 3 alusel tagasi ei lükatud või mille parandusettepanekud komisjon on heaks kiitnud, annab komisjon põhihaldajale korralduse sisestada siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel ELi tehingulogisse.
Artikkel 36
Eraldamisotsuste sisestamine liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse
Kui liikmesriikide poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 4 kohaselt vastuvõetud otsused II peatüki saastekvootide eraldamise kohta aastaks 2012 vastavad direktiivi 2003/87/EÜ nõuetele, annab komisjon põhihaldajale korralduse sisestada eraldamisotsused liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse ELi tehingulogis.
Artikkel 37
Siseriiklike saastekvootide eraldamise kava tabelite parandused
1. Riiklik haldaja teeb 2008-2012 kohustusteperioodi kohta siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelisse ELi tehingulogis parandusi komisjoni sellest eelnevalt teavitamata, kui:
a)
saastekvoote eraldati uuele süsteemis osalejale;
b)
liikmesriik on suurendanud reservi saastekvootide ostmise teel;
c)
käitise heiteloa kehtivus on lõppenud ning kõik saastekvoodid, mida ei ole veel kõnealuse käitise kontole kantud, kantakse reservi;
d)
käitis on jagatud kaheks või enamaks käitiseks;
e)
kaks või enam käitist on ühendatud üheks käitiseks.
Kõnealused parandused ei muuda väljaantud saastekvootide üldkogust, mis on esitatud siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis.
2. Liikmesriik teavitab komisjoni eelnevalt kõikidest muudest kui lõikes 1 osutatud parandustest siseriiklikus saastekvootide eraldamise kavas ning igast vastavast parandusest siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis. Kui parandus siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis põhineb komisjonile esitatud siseriiklikul saastekvootide eraldamise kaval, mida direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõike 3 alusel tagasi ei lükatud või mille osas komisjon on muudatused heaks kiitnud, ning see parandus tuleneb andmete täiustamisest, siis annab komisjon põhihaldajale korralduse kanda vastav parandus siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelisse ELi tehingulogis.
3. Kui lõike 2 kohaseid parandusi tehakse pärast saastekvootide väljaandmist või eraldamist, ning kui parandused vähendavad 2008-2012 kohustusteperioodi saastekvootide üldkogust, kannab riiklik haldaja liidu registri poolt kindlaksmääratud liiki saastekvoodid ettenähtud koguses üle liidu vastava ajavahemiku kustutamiskontole.
Artikkel 38
Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabeli parandused
1. Riiklik haldaja võib teha ELi tehingulogisse sisestatud liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse parandusi komisjoni sellest eelnevalt teavitamata, kui:
a)
uus õhusõiduki käitaja on alustanud tegevust;
b)
enampakkumise korraldajale anti II peatüki saastekvoote enampakkumisel müümiseks;
c)
õhusõiduki käitaja on jagatud kaheks või enamaks õhusõiduki käitajaks;
d)
kaks või enam õhusõiduki käitajat on ühinenud üheks õhusõiduki käitajaks.
2. Kõnealused parandused ei muuda II peatüki saastekvootide väljaantud üldkogust, mis on esitatud liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis.
3. Liikmesriik teavitab komisjoni igast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 4 kohaselt II peatüki saastekvootide eraldamise kohta vastuvõetud otsuse parandusest, mis on vajalik komisjoni või liikmesriigi eksimusest tuleneva üleliigselt eraldatud saastekvootide koguse korrigeerimiseks ning mis ei ole lõikes 1 osutatud parandus. Kui parandus on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ, annab komisjon põhihaldajale korralduse liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel kõnealuse otsuse alusel parandada ning sisestada see ELi tehingulogisse.
4. Kui lõike 2 kohaseid parandusi tehakse pärast II peatüki saastekvootide eraldamist kooskõlas artikliga 41 ning kui parandused vähendavad 2008-2012 kohustusteperioodi II peatüki saastekvootide üldkogust, kannab riiklik haldaja põhihaldaja kindlaksmääratud koguses II peatüki saastekvoote üle liidu selle ajavahemiku saastekvootide kustutamiskontole.
5. Kui õhusõiduki käitajate ühinemine hõlmab käitajaid, keda haldavad erinevad liikmesriigid, algatab lõike 1 punkti d kohase paranduse seda õhusõiduki käitajat haldav riiklik haldaja, kellele eraldatud saastekvoodid liidetakse teisele õhusõiduki käitajale eraldatud saastekvootidele. Enne paranduse tegemist on vaja seda õhusõiduki käitajat haldava riikliku haldaja nõusolekut, kellele eraldatud saastekvootidele liidetakse ühinenud õhusõiduki käitajale eraldatud saastekvoodid.
Artikkel 39
III peatüki saastekvootide väljaandmine
1. Kui siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel on sisestatud ELi tehingulogisse, teeb riiklik haldaja 2008-2012 kohustusteperioodi esimese aasta 28. veebruariks järgmist:
a)
kannab KP osalise arvelduskontolt HKSi LKÜde hoiukontole üle 2008-2012 kohustusteperioodi LKÜsid koguses, mis on võrdne väljaantavate III peatüki saastekvootide kogusega;
b)
annab riiklikule saastekvootide arvelduskontole liidu registris välja III peatüki saastekvoote üldkoguses, mis on ette nähtud siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis.
2. Enne lõikes 1 osutatud toiminguid teatavad KP registri haldajad põhihaldajale oma KP registri asjaomase HKSi LKÜde hoiukonto tunnuskoodi.
3. Saastekvootide lõike 1 kohasel väljaandmisel määratakse igale saastekvoodile liidu registris ühiku kordumatu tunnuskood.
4. KP registrita liikmesriigid ei tee lõike 1 punkti a kohast toimingut.
Artikkel 40
III peatüki saastekvootide eraldamine
1. Ilma et see piiraks artiklite 37 ja 47 kohaldamist, kannab riiklik haldaja iga aasta 28. veebruariks riiklikult saastekvootide arvelduskontolt vastavale käitaja avatud arvelduskontole üle III peatüki saastekvootide väljaantud üldkogusest selle osa, mis on siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabeli vastava jao kohaselt asjaomasele käitisele vastavaks aastaks eraldatud.
2. Riiklik haldaja võib vastava osa üle kanda igal aastal mõnel hilisemal kuupäeval, kui mõne käitise puhul on liikmesriigi siseriiklikus saastekvootide eraldamise kavas nii ette nähtud.
3. Kui käitisele on siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis eraldatud täiendavalt III peatüki saastekvoote kooskõlas artikliga 37 tehtud paranduste tulemusena, kannab riiklik haldaja pädeva asutuse korraldusel riiklikult saastekvootide arvelduskontolt vastavale käitaja avatud arvelduskontole üle käitisele jooksvaks aastaks täiendavalt eraldatud III peatüki saastekvoodid.
Artikkel 41
II peatüki saastekvootide eraldamine
1. Kui liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel on ELi tehingulogisse sisestatud, loob riiklik haldaja 28. veebruariks 2012 igale õhusõiduki käitaja avatud arvelduskontole II peatüki saastekvoote koguses, mis on võrdne liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis kõnealuse konto omanikule kõnealuseks aastaks eraldatud saastekvootide kogusega.
2. Saastekvootide lõike 1 kohasel loomisel määratakse igale saastekvoodile liidu registris ühiku kordumatu tunnuskood.
3. Kui kontoomanikule eraldatakse siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis täiendavalt II peatüki saastekvoote kooskõlas artikliga 38 tehtud paranduste tulemusena, eraldab riiklik haldaja pädeva asutuse korraldusel igale õhusõiduki käitaja avatud arvelduskontole II peatüki saastekvoote koguses, mis on võrdne liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis kõnealuse konto omanikule jooksvaks aastaks täiendavalt eraldatud saastekvootide kogusega.
4. Kui õhusõiduki käitaja mitteaktiivne arvelduskonto ei võta vastu lõike 1 kohaseid saastekvoote, ei looda kõnealuseid saastekvoote kontole isegi siis, kui selle olek muudetaks seejärel avatuks.
Artikkel 42
III peatüki saastekvootide eraldamine pärast nende müüki liikmesriigi poolt
2008-2012 kohustusteperioodil ja juhul, kui pädev asutus annab vastava korralduse pärast seda, kui liikmesriik on müünud 2008-2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvoote, kannab riiklik haldaja nimetatud saastekvoodid riiklikult saastekvootide arvelduskontolt üle pädeva asutuse määratud kontole.
2. JAGU
Saastekvootide ja kyoto ühikute ülekandmine
Artikkel 43
Kontoomanike tehtavad saastekvootide ülekanded
Kontoomaniku taotluse korral teeb liidu register kontoomaniku kontolt saastekvootide ülekande mis tahes muule liidu registris olevale kontole, välja arvatud juhul, kui kõnealuse ülekande tegemist takistab ülekannet algatava konto olek või nende saastekvootide liik, mida võib sihtkontol vastavalt artikli 8 lõikele 3 hoida.
Artikkel 44
Kontoomanike tehtavad Kyoto ühikute ülekanded
Kontoomaniku taotluse korral teeb liidu register liidu registri kontol hoitavate Kyoto ühikute ülekande mis tahes muule liidu registri või KP registri kontole, välja arvatud juhul, kui kõnealuse ülekande tegemist takistavad ülekannet algatava konto olek või see, milliseid Kyoto ühikuid võib sihtkontol vastavalt artikli 8 lõikele 3 hoida.
Artikkel 45
Sama liikmesriigi hallatavatel liidu registri arvelduskontodel hoitavate III peatüki saastekvootide miinimumkogus
1. Kui kontoomaniku kooskõlas artikliga 43 kavandatud saastekvootide ülekande tulemusena oleks teatava liikmesriigi riikliku haldaja hallatavatel liidu registri kontodel hoitavate 2008-2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvootide üldkogus väiksem, kui see Kyoto ühikute kogus, mida tuleb otsuse 11/CMP.1 kohaselt hoida kõnealuse liikmesriigi KP registris kohustusteperioodi reservina ning millest on juba lahutatud kõnealuse liikmesriigi Kyoto ühikud, mida parasjagu hoitakse selle liikmesriigi KP registris mujal kui HKSi LKÜde hoiukontol ja tühistamiskontol, lükkab ELi tehingulogi kavandatud ülekande tagasi.
2. Kui kontoomaniku kooskõlas artikliga 43 kavandatud saastekvootide ülekande tulemusena oleks vanade EL 15 liikmesriikide riiklike haldajate hallatavatel liidu registri kontodel hoitavate 2008-2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvootide üldkogus väiksem, kui see Kyoto ühikute kogus, mida tuleb otsuse 11/CMP.1 kohaselt hoida kõnealuste liikmesriikide KP registrites kohustusteperioodi reservina ning millest on juba lahutatud nende liikmesriikide Kyoto ühikud, mida parasjagu hoitakse nende liikmesriikide KP registrites mujal kui HKSi LKÜde hoiukontodel ja tühistamiskontodel, lükkab ELi tehingulogi kavandatud ülekande tagasi.
3. JAGU
Saastekvootide, HVÜde ja THVde tagastamine
Artikkel 46
Saastekvootide tagastamine
1. Käitaja või õhusõiduki käitaja tagastab 2008-2012 kohustusteperioodi saastekvoodid, taotledes liidu registrilt järgmist:
a)
teatava hulga 2008-2012 kohustusteperioodi saastekvootide ülekandmist asjaomaselt käitaja arvelduskontolt või õhusõiduki käitaja arvelduskontolt liidu saastekvootide kustutamiskontole;
b)
nende ülekantud saastekvootide arvu ja liigi registreerimist, mis on tagastatud käitaja käitise või õhusõiduki käitaja vastava ajavahemiku heitkoguste eest.
2. II peatüki saastekvoote võivad tagastada üksnes õhusõidukite käitajad.
3. Saastekvooti, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada.
Artikkel 47
Saastekvootide tagastamine pädeva asutuse korraldusel
Pädeva asutuse korraldusel tagastab riiklik haldaja väljaantud saastekvootide üldkogusest selle osa, mis on teatavale käitisele või õhusõiduki käitajale teatavaks aastaks eraldatud, kas osaliselt või täielikult, registreerides need saastekvoodid asjaomase käitise või õhusõiduki käitaja poolt vastava ajavahemiku eest tagastatuks.
Artikkel 48
THVde ja HVÜde tagastamine
1. Käitaja tagastab HVÜd ja THVd vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, taotledes liidu registrilt järgmist:
a)
teatava hulga 2008-2012 kohustusteperioodi THVde või HVÜde ülekandmist asjaomase käitaja arvelduskontolt:
i)
haldava liikmesriigi KP osalise arvelduskontole selliste kontode puhul, mida haldavad KP registriga liikmesriigid;
ii)
liidu registri tühistamiskontole selliste kontode puhul, mida haldavad KP registrita liikmesriigid;
b)
ülekantud THVde ja HVÜde hulga registreerimist tagastatuks käitaja käitise vastava ajavahemiku heitkoguste eest.
2. Õhusõiduki käitaja tagastab HVÜd ja THVd vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, taotledes liidu registrilt järgmist:
a)
teatava hulga 2008-2012 kohustusteperioodi THVde või HVÜde ülekandmist asjaomase õhusõiduki käitaja arvelduskontolt lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris;
b)
ülekantud THVde ja HVÜde hulga registreerimist tagastatuks õhusõiduki käitaja vastava ajavahemiku heitkoguste eest.
3. Liidu register võimaldab tagastada THVsid ja HVÜsid järgmistes kogustes:
a)
käitajad: käitaja arvelduskonto riikliku haldaja kehtestatud ülemmääras;
b)
õhusõiduki käitajad: 2012. aasta puhul 15 % nende saastekvootide kogusest, mis tuleb tagastada vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 2a.
4. Liidu register lükkab tagasi kõik taotlused THVde ja HVÜde tagastamiseks, mis ületavad seda THVde ja HVÜde koguse ülemmäära, mis liikmesriigi käitajatel on lubatud tagastada kooskõlas liikmesriigi siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga.
5. Liidu register lükkab tagasi kõik taotlused THVde ja HVÜde tagastamiseks, mille kasutamine on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a kohaselt heitkogustega kauplemise süsteemis keelatud.
6. THVsid või HVÜsid, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada ega üle kanda käitaja või isiku arvelduskontole ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.
7. Liidu register tagab automaatsete protsesside abil, et kontoomanikud ei saa ühikuid kooskõlas artiklitega 46 ja 48 tagastada valedele kontodele.
4. JAGU
Saastekvootide kustutamine ja Kyoto ühikute tühistamine
Artikkel 49
Saastekvootide kustutamine
1. Liidu register rahuldab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse kustutada kontoomaniku kontodel hoitavad saastekvoodid:
a)
kandes nimetatud koguse saastekvoote asjaomaselt kontolt üle liidu saastekvootide kustutamiskontole ning
b)
registreerides ülekantud saastekvootide koguse selle aasta kohta kui kustutatud koguse.
2. Kustutatud saastekvoote ei registreerita tagastatuks mis tahes heitkoguste eest.
3. Liidu register lükkab tagasi taotluse saastekvootide kustutamiseks, kui selle algatab KP registrita liikmesriigi konto haldaja ning kui kustutamise tulemusel oleks kõnealuse liikmesriigi jaoks kooskõlas artikliga 52 arvutatud hoiustatav miinimumkogus väiksem kui kõnealuse liikmesriigi jaoks kooskõlas artikliga 53 arvutatud sisenemiskogus.
Artikkel 50
Kyoto ühikute tühistamine
Liidu register rahuldab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse tühistada kontoomaniku kontodel hoitavad Kyoto ühikud, kandes nimetatud liiki Kyoto ühikuid soovitud hulgal asjaomaselt kontolt üle konto haldaja KP registri tühistamiskontole.
5. JAGU
Tehingu tagasipööramine
Artikkel 51
Ekslikult algatatud lõpetatud protsesside tagasipööramine
1. Kui kontoomanik või kontoomaniku nimel tegutsev registri haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 2 nimetatud tehingutest, võib kontoomanik esitada oma konto haldajale kirjaliku taotluse lõpetatud tehingu tagasipööramiseks. Taotlusele kirjutavad nõuetekohaselt alla kontoomaniku volitatud esindaja või esindajad, kes on volitatud algatama seda liiki tehingut, mille tagasipööramist taotletakse, ning taotlus postitatakse viie tööpäeva jooksul alates protsessi lõpetamisest. Taotlus peab sisaldama kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.
2. Kontoomanikud võivad taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist:
a)
III peatüki saastekvootide eraldamine;
b)
II peatüki saastekvootide eraldamine;
c)
saastekvootide tagastamine;
d)
THVde ja HVÜde tagastamine;
e)
saastekvootide kustutamine;
f)
Kyoto ühikute tühistamine.
3. Kui konto haldaja teeb kindlaks, et taotlus vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning haldaja on taotlusega nõus, võib ta taotleda tehingu tagasipööramist liidu registris.
4. Liidu register kinnitab tagasipööramise taotluse, blokeerib ühikud, mis tuleb tehingu tagasipööramisega üle kanda ning edastab taotluse põhihaldajale eeldusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:
a)
tehing, mille tagasipööramist taotletakse, on lõpetatud kuni 30 tööpäeva enne konto haldaja kooskõlas lõikega 3 esitatud taotlust;
b)
ükski käitaja ei osutu tagasipööramise tulemusel varasema aasta osas nõuetele mittevastavaks;
c)
tagasipööratava tehingu sihtkontol on endiselt vajalik kogus seda liiki ühikuid, mis on seotud tagasipööratava tehinguga;
d)
tagasipööratava tehingu alusel ei ole veel toimunud vastavat ülekannet ega sellele omakorda järgnevat artikli 52 kohast saastekvootide mahaarvamist hoiustatavast miinimumkogusest;
e)
III peatüki saastekvootide eraldamine, mille tagasipööramist taotletakse, toimus pärast käitise heiteloa kehtivusaja lõppu.
5. Põhihaldaja kinnitab taotluse kümne tööpäeva jooksul. Kui tagasipööratav tehing on seotud Kyoto ühikute ülekandmisega ühest KP registrist teise KP registrisse, kinnitatakse taotlus üksnes juhul, kui rahvusvahelise tehingulogi haldaja nõustus tehingut rahvusvahelises tehingulogis tagasi pöörama.
6. Liidu register võib tehingu tagasi pöörata samasse ühiku liiki kuuluvate eri ühikutega, mis on tagasipööratava tehingu sihtkontol.
6. JAGU
Arvestusmehhanismid
Artikkel 52
HKSi LKÜde hoiukontol hoiustatav miinimumkogus
1. ELi tehingulogi registreerib iga liikmesriigi jaoks hoiustatava miinimumkoguse. KP registriga liikmesriikide puhul takistab ELi tehingulogi selliseid Kyoto ühikute ülekandeid kõnealuste riikide HKSi LKÜde hoiukontolt, mille tulemusena oleks Kyoto ühikute kogus HKSi LKÜde hoiukontol väiksem kui hoiustatav miinimumkogus. KP registrita liikmesriikide puhul on hoiustatav miinimumkogus väärtus, mida kasutatakse tasaarveldusprotsessis.
2. Pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on kooskõlas artikliga 39 välja antud, lisab ELi tehingulogi hoiustatavale miinimumkogusele väljaantud III peatüki saastekvootidega võrdse koguse ühikuid.
3. ELi tehingulogi arvab hoiustatavast miinimumkogusest maha teatava koguse ühikuid kohe pärast järgmisi toiminguid:
a)
pärast seda, kui III peatüki saastekvootide kogust on nende eraldamise järel korrigeeritud allapoole ning selle tulemusena on kõnealused saastekvoodid kooskõlas artikli 37 lõikega 3 üle kantud liidu saastekvootide kustutamiskontole; mahaarvatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega;
b)
pärast Kyoto ühikute reservi panemist koguses, mis vastab õhusõiduki käitajate poolt kooskõlas artikliga 54 tagastatud III peatüki saastekvootide kogusele; mahaarvatav kogus on võrdne reservi pandud kogusega;
c)
pärast Kyoto ühikute tühistamist koguses, mis vastab kooskõlas artikli 55 lõikega 1 kustutatud III peatüki saastekvootide kogusele; mahaarvatav kogus on võrdne tühistatud kogusega;
d)
pärast saastekvootide kustutamist artikli 55 lõike 2 kohaselt; mahaarvatav kogus on võrdne kustutatud kogusega.
4. Põhihaldaja registreerib ühikute mahaarvamise ELi tehingulogis registreeritud hoiustatavast miinimumkogusest pärast artikli 56 kohaste tasaarveldustehingute toimumist. Mahaarvatav kogus on võrdne sellistelt kasutajakontodelt tagastatud 2008-2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvootide üldkogusega, mida haldab liikmesriigi riiklik haldaja, ning millele on liidetud artikli 56 lõike 3 kohaselt arvutatud tasaarveldusväärtus.
Artikkel 53
Sisenemiskogus ja sisenemishoiukonto
1. ELi tehingulogi registreerib igale KP registrita liikmesriigile sisenemiskoguse.
2. ELi tehingulogi lisab sisenemiskogusele teatava koguse ühikuid pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on üle kantud KP registrita liikmesriigi kasutajakontolt teise liikmesriigi hallatavale kasutajakontole, kusjuures lisatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega.
3. ELi tehingulogi arvab sisenemiskogusest maha teatava koguse ühikuid pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on üle kantud liikmesriigi hallatavalt kasutajakontolt KP registrita liikmesriigi kasutajakontole, kusjuures mahaarvatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega.
4. ELi tehingulogi ei luba ühtegi sellist III peatüki saastekvootide ülekannet KP registrita liikmesriigi hallatavalt kontolt, mille tulemusena oleks sisenemiskogus suurem, kui kõnealuse liikmesriigi sisenemishoiukontol hoitavate Kyoto ühikute kogus.
5. Kuni 1. juulini 2013 või artiklis 56 sätestatud tasaarvelduse lõpuleviimiseni, olenevalt kumb kuupäev on hilisem, ei luba ELi tehingulogi KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt teha ühtegi Kyoto ühiku ülekannet, mille tulemusena oleks kõnealuse liikmesriigi sisenemishoiukontol hoitav ühikute kogus väiksem kui sisenemiskogus.
6. Pärast 1. juulit 2013 või artiklis 56 sätestatud tasaarvelduse lõpuleviimist, olenevalt kumb kuupäev on hilisem, määrab põhihaldaja sisenemiskoguseks nulli ning tühjendab sisenemishoiukonto ülekannetega, mis tehakse järgmises järjekorras:
a)
ülekanded kooskõlas artikli 54 lõikega 2;
b)
ülekanded sisenemishoiukontot kasutanud liikmesriigi HKSi LKÜde hoiukontole koguses, mis on vajalik selleks, et tagada kõikide III peatüki saastekvootide ülekandmine artikli 57 kohaselt;
c)
ülekanded Euroopa Liidu KP osalise arvelduskontole koguses, mis ei ületa mis tahes eelmise ülekande käigus kõnealuselt kontolt sisenemiskontole üle kantud kogust;
d)
ülekanded sisenemishoiukontot kasutanud liikmesriigi KP osalise arvelduskontole.
Artikkel 54
LKÜde reservipanek õhusõiduki käitajate tagastatud III peatüki saastekvootide vastu
1. 5. maiks 2013 ja igal sellele järgneval aastal kannavad KP registriga liikmesriikide KP registri haldajad lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris LKÜsid koguses, mis on võrdne õhusõiduki käitaja poolt vastavalt artiklile 46 eelmise aasta 1. mai ja asjaomase aasta 30. aprilli vahelise ajavahemiku eest tagastatud III peatüki saastekvootide kogusega.
2. 1. juuliks 2013 või pärast artikli 56 kohase tasaarveldusprotsessi lõpuleviimist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, kannab põhihaldaja KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris Kyoto ühikuid koguses, mis on võrdne järgmiste kogustega või väiksem nendest:
a)
KP registrita liikmesriigi hallatavalt õhusõiduki käitaja arvelduskontolt tagastatud III peatüki saastekvootide üldkogus;
b)
sisenemishoiukontol hoitavate ühikute üldkogus.
Artikkel 55
Kyoto ühikute tühistamine kustutatud III peatüki saastekvootide eest
1. 5. maiks 2013 ja igal sellele järgneval aastal kannab iga KP registri haldaja teatava koguse LKÜsid, HVÜsid, THVsid, kuid mitte pTHVsid või aTHVsid, tühistamiskontole liidu registris. Ülekantav kogus on võrdne asjaomase liikmesriigi hallatavatelt kasutajakontodelt kooskõlas artikliga 49 eelmise aasta 1. mai ja asjaomase aasta 30. aprilli vahelisel ajavahemikul kustutatud III peatüki saastekvootide kogusega.
2. Erandina lõikest 1 ei ole registri haldaja kohustatud liidu registri tühistamiskontole üle kandma LKÜsid, HVÜsid või THVsid kustutatud saastekvootidega võrdses koguses, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
kustutamine toimus KP registrita liikmesriigi hallataval kontol;
b)
kustutamine toimus pärast selle aasta 30. aprilli, mis järgnes kohustusteperioodi viimasele aastale.
Artikkel 56
Saastekvootide ülekannete tasaarveldamine
1. Selle tagamiseks, et erinevate liikmesriikide riiklike haldajate hallatavate kontode vahel ülekantud III peatüki saastekvootide kogus oleks võrdne KP registrite vahel ülekantud Kyoto ühikute kogusega, kohaldatakse pärast 2008-2012 kohustusteperioodi lõppu lõikeid 2-4.
2. Esimesel tööpäeval, mis järgneb 1. juunile 2013, või päeval pärast seda, kui hoiustatavad miinimumkogused on lõplikult parandatud saastekvootide allapoole korrigeerimise tulemusel artikli 52 lõike 3 punkti a kohaselt, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, arvutab põhihaldaja iga liikmesriigi jaoks tasaarveldusväärtuse ning teatab sellest riiklikele haldajatele.
3. KP registriga liikmesriigi puhul on tasaarveldusväärtus võrdne järgmisega:
a)
hoiustatav miinimumkogus 1. juuni seisuga, millest lahutatakse
b)
III peatüki saastekvootide üldkogus, mille liikmesriigi riikliku haldaja hallatavad käitajad on tagastanud 2008-2012 kohustusteperioodi eest.
4. KP registrita liikmesriigi puhul on tasaarveldusväärtus võrdne artikli 53 kohaselt arvutatud sisenemiskogusega 1. juunil 2013.
5. Viie tööpäeva jooksul pärast lõike 2 kohase teate saamist kannab iga sellise KP registri haldaja, mille liikmesriigi tasaarveldusväärtus on positiivne, HKSi kesksele tasaarvelduskontole liidu registris üle LKÜsid koguses, mis on võrdne tasaarveldusväärtusega. KP registrita liikmesriikide puhul teeb põhihaldaja kõnealuse ülekande KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt.
6. Viie tööpäeva jooksul alates lõikes 5 sätestatud ülekannete lõpuleviimist kannab põhihaldaja liidu registri HKSi keskselt tasaarvelduskontolt sellisele KP registri KP osalise arvelduskontole, mille tasaarveldusväärtus on negatiivne, üle sellise koguse LKÜsid, mis on võrdne tasaarveldusväärtuse positiivse ekvivalendiga. KP registrita liikmesriikide puhul kantakse kõnealune kogus sisenemishoiukontole.
Artikkel 57
Saastekvootide ülekandmine järgmisse perioodi
Kümne tööpäeva jooksul alates artiklis 56 sätestatud tasaarveldustehingute lõpetamisest kustutab liidu register oma kasutajakontodelt 2008-2012 kohustusteperioodil kehtinud III peatüki saastekvoodid ja II peatüki saastekvoodid ning annab 2013-2020 kohustusteperioodiks samadele kontodele välja võrdse koguse III peatüki saastekvoote.
Artikkel 58
LKÜde, HVÜde või THVde kõrvaldamine õhusõiduki käitaja riigisisese lennunduse heitkoguste vastu
1. Selle aasta 30. septembriks, mis järgneb käesoleva määruse jõustumise aastale, kannab põhihaldaja lennunduses tagastamise reservikontolt liidu registris iga liikmesriigi KP osalise arvelduskontole üle Kyoto ühikuid koguses, mis on võrdne õhusõiduki käitajate selliste tõendatud heitkogustega, mis on kantud selle liikmesriigi kõnealuse aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni kohasesse varusse. Sel viisil ülekantud kogused sisaldavad võimalikult palju LKÜsid. Kui lennunduses tagastamise reservikontol ei ole kõikide ülekannete tegemiseks piisavalt LKÜsid, kannab põhihaldaja LKÜsid üle eelkõige nendele liikmesriikidele, kelle riigisisese lennunduse heitkogused on väiksemad, kui nende poolt lennunduses tagastamise reservikontole kooskõlas artikli 54 lõikega 1 ülekantud LKÜde kogus.
2. Kui lennunduses tagastamise reservikontol ei ole piisavalt ühikuid lõikes 1 sätestatud ülekande tegemiseks, vähendatakse kõiki ülekantavaid koguseid teguriga, mis on võrdne lennunduses tagastamise reservikontol olevate ühikute üldkogusega, mis on jagatud ülekannete tegemiseks vajaliku ühikute üldkogusega.
VII PEATÜKK
REGISTRISÜSTEEMILE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED
1. JAGU
Kättesaadavus
Artikkel 59
Liidu registri ja ELi tehingulogi kättesaadavus ja usaldusväärsus
1. ELi tehingulogi vastab ükskõik millisest registrist saadetud sõnumile 24 tunni jooksul alates selle saamisest.
2. Põhihaldaja võtab kõik põhjendatud meetmed kindlustamaks, et:
a)
liidu register on kättesaadav kontoomanikele juurdepääsuks 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas;
b)
artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud sideühendusi liidu registri ja ELi tehingulogi vahel hoitakse 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas;
c)
põhiriistvara ja -tarkvara töös tekkivate rikete puhuks on olemas riistvara ja tarkvara varukoopiad;
d)
liidu register ja ELi tehingulogi vastavad viivitamata kontoomanike päringutele.
3. Põhihaldaja tagab, et liidu register ja ELi tehingulogi kasutavad kõigi andmete kaitseks vastupidavaid süsteeme ja menetlusi ning rikke korral taastavad viivitamata kõik andmed ja toimingud.
4. Põhihaldaja tagab, et registri ja ELi tehingulogi töös tekkivad katkestused on minimaalsed.
Artikkel 60
Kasutajatugi
1. Riiklikud haldajad abistavad ja toetavad selliste liidu registri kontode omanikke, mida nad haldavad riikliku kasutajatoe kaudu.
2. Põhihaldaja toetab riiklikke haldajaid keskse kasutajatoe kaudu, et abistada neid lõike 1 kohase abi osutamisel.
2. JAGU
Turvalisus ja autentimine
Artikkel 61
Registrite ja ELi tehingulogi autentimine
1. Liidu registri identsust autenditakse ELi tehingulogile artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis osutatud digitaalsertifikaatide, kasutajatunnuste ja salasõnade abil.
2. Liikmesriigid ja liit kasutavad rahvusvahelisele tehingulogile oma registrite identsuse tõendamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadi või selle määratud üksuse välja antud digitaalsertifikaate artiklis 5 osutatud sideühenduse loomiseks.
Artikkel 62
Juurdepääs liidu registri kontodele
1. Kontoomanikel on juurdepääs liidu registri kontodele liidu registri turvalise ala kaudu. Põhihaldaja tagab, et liidu registri veebisaidi turvalisele alale on võimalik juurde pääseda interneti kaudu. Liidu registri veebisait on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu keeltes.
2. Põhihaldaja tagab, et sellistele liidu registri kontodele, millele on võimaldatud juurdepääs kauplemisplatvormi kaudu kooskõlas artikli 19 lõikega 3 juhul, kui üks volitatud esindaja on ka kauplemisplatvormi arvelduskonto volitatud esindaja, on juurdepääs sellel kauplemisplatvormil, mida haldab kõnealuse kauplemisplatvormi arvelduskonto omanik.
3. Volitatud esindajate või kauplemisplatvormide ja liidu registri turvalise ala vaheline sidepidamine krüpteeritakse vastavalt artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud turvanõuetele.
4. Põhihaldaja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et liidu registri veebisaidi turvalist ala ei kasutata ilma loata.
5. Kui volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja mandaadi turvalisust on rikutud, teavitab volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja sellest viivitamata konto haldajat ning taotleb mandaadi asendamist.
Artikkel 63
Volitatud esindajate autentimine ja volitamine liidu registris
1. Liidu register väljastab igale volitatud esindajale ja täiendavale volitatud esindajale kasutajanime ja salasõna, et autentida neid registrile juurdepääsuks.
2. Volitatud esindajal või täiendaval volitatud esindajal on juurdepääs ainult nendele liidu registri kontodele, millele tal on juurdepääsuõigus, ning ta võib taotleda ainult nende protsesside algatamist, mida tal on õigus taotleda artikli 19 kohaselt. Kontodele saadakse juurdepääs ja taotlused esitatakse liidu registri veebisaidi turvalise ala kaudu.
3. Lisaks lõikes 1 osutatud kasutajanimele ja salasõnale näevad riiklikud haldajad ette teisese autentimise juurdepääsuks kõikidele nende hallatavatele kontodele. Teisese autentimise mehhanismid, mida võib liidu registrile juurdepääsuks kasutada, sätestatakse artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis.
4. Konto haldaja võib eeldada, et liidu registri poolt autenditud kasutaja on autentimismandaadi kohaselt registreeritud volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja, välja arvatud juhul, kui volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja teavitab kontohaldajat sellest, et tema mandaat on ohus ning taotleb selle asendamist.
Artikkel 64
Volitatud esindajate juurdepääsu peatamine turvalisuse rikkumise tõttu
1. Põhihaldaja võib peatada juurdepääsu liidu registrile või ELi tehingulogile, kui on rikutud liidu registri või ELi tehingulogi turvalisust, mis ohustab registrisüsteemi terviklikkust, sealhulgas artiklis 59 osutatud varusüsteeme.
2. KP registri haldaja võib peatada kõikide kasutajate juurdepääsu tema hallatavale KP registrile, kui on rikutud KP registri turvalisust, mis ohustab registrisüsteemi terviklikkust, sealhulgas artiklis 59 osutatud varusüsteeme.
3. Sellise turvarikkumise korral, mis võib viia juurdepääsu peatamiseni, teavitab rikkumisest teada saanud haldaja viivitamata põhihaldajat kõikidest registrisüsteemi teisi osi ohustavatest riskidest. Seejärel teavitab põhihaldaja kõiki teisi haldajaid.
4. Kui haldaja saab teada olukorrast, mille tõttu tuleb peatada kogu juurdepääs tema süsteemile, teatab ta sellest põhihaldajale ja kontoomanikele ette nii kiiresti kui võimalik. Seejärel teavitab põhihaldaja nii kiiresti kui võimalik kõiki teisi haldajaid.
5. Lõikes 3 osutatud teates peab olema muu hulgas ära märgitud peatamise tõenäoline kestus ning teade tuleb esitada selgelt asjaomase KP registri veebisaidi avalikul alal või ELi tehingulogi veebisaidi avalikul alal.
Artikkel 65
Protsesside peatamine
1. Komisjon võib põhihaldajale anda korralduse peatada ajutiselt mõne või kõikide KP registrist pärit protsesside kinnitamine ELi tehingulogis, kui registri töö ja hooldamine ei vasta käesoleva määruse sätetele, ning teavitab sellest viivitamata KP registri haldajat.
2. Komisjon võib põhihaldajale anda korralduse peatada ajutiselt mõne või kõikide liidu registrist pärit protsesside kinnitamine ELi tehingulogis, kui registri töö ja hooldamine ei vasta käesoleva määruse sätetele, ning teavitab sellest viivitamata riiklike haldajaid.
3. KP registri haldaja võib taotleda põhihaldajalt, et ta peataks ajutiselt mõne või kõikide protsesside ülekandmise tema hallatavasse KP registrisse selle hooldustööde ajaks.
4. Põhihaldaja võib ajutiselt peatada mõne või kõikide protsesside algatamise või kinnitamise liidu registris selle korralise hoolduse ajaks.
5. KP registri haldaja võib taotleda põhihaldajalt lõike 1 kohaselt peatatud protsesside taastamist, kui tema hinnangul on peatamise põhjustanud küsimused lahendatud. Põhihaldaja teatab oma otsuse registri haldajale võimalikult kiiresti.
3. JAGU
Protsesside automaatne kontrollimine, registreerimine ja lõpuleviimine
Artikkel 66
Protsesside automaatne kontrollimine
1. Kõik protsessid peavad vastama elektronsõnumivahetust käsitlevatele üldistele IT-nõuetele, millega tagatakse, et liidu register saab protsesse edukalt lugeda, kontrollida ja registreerida. Kõik protsessid peavad vastama protsessiga seotud erinõuetele, mis on sätestatud käesoleva määruse peatükkides IV-VI.
2. ELi tehingulogi kontrollib automaatselt kõiki protsesse tuvastamaks eeskirjade eiramisi (edaspidi „kõrvalekalded”), mille puhul kavandatud protsess ei vasta direktiivis 2003/87/EÜ ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
Artikkel 67
Kõrvalekallete tuvastamine
1. Selliste protsesside puhul, mis viiakse läbi artikli 5 lõikes 2 osutatud vahetu sideühenduse kaudu liidu registri ja ELi tehingulogi vahel, katkestab ELi tehingulogi kõik protsessid, mille puhul ta tuvastab artikli 66 lõikes 2 osutatud automaatse kontrolli käigus kõrvalekaldeid, ning teavitab sellest automaatse vastusekoodi saatmise kaudu liidu registrit ja katkestatud tehingutega seotud kontode haldajat. Liidu register teavitab viivitamata asjaomaseid kontoomanikke protsessi katkestamisest.
2. Selliste tehingute puhul, mis viiakse läbi artikli 5 lõikes 1 osutatud rahvusvahelise tehingulogi kaudu, katkestab nimetatud andmebaas kõik protsessid, mille puhul rahvusvaheline tehingulogi või ELi tehingulogi tuvastab artikli 66 lõikes 2 osutatud automaatse kontrolli käigus kõrvalekaldeid. Pärast seda, kui rahvusvaheline tehingulogi on protsessi katkestanud, katkestab ka ELi tehingulogi tehingu. Rahvusvaheline tehingulogi teavitab asjaomaste registrite haldajaid automaatse kontrolli vastusekoodi saatmise kaudu, et ta on tehingu katkestanud. Kui üks kõnealustest registritest on liidu register, teavitab liidu register automaatse kontrolli vastusekoodi saatmise kaudu ka katkestatud tehingutega seotud liidu registri kontode haldajat. Liidu register teavitab viivitamata asjaomaseid kontoomanikke protsessi katkestamisest.
Artikkel 68
Kõrvalekallete tuvastamine registrite poolt
1. Liidu register ja kõik muud KP registrid peavad sisaldama kontrolli sisend- ja vastusekoode iga protsessi käigus vahetatava teabe õige tõlgendamise tagamiseks. Kontrollikoodid vastavad artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis ettenähtud koodidele.
2. Enne kõikide protsesside toimumist ja nende toimumise ajal teeb liidu register asjakohase automaatse kontrolli, et tagada kõrvalekallete tuvastamine ning ebaõigete protsesside katkestamine enne ELi tehingulogi tehtavat automaatset kontrolli.
Artikkel 69
Kooskõlastamine - mittevastavuste avastamine ELi tehingulogi poolt
1. ELi tehingulogi käivitab perioodiliselt andmete kooskõlastusprotsessi tagamaks, et ELi tehingulogis registreeritud andmed kontode, kontodel olevate Kyoto ühikute ja saastekvootide kohta vastaksid liidu registri vastavatele registreeritud andmetele. Selleks registreerib ELi tehingulogi kõik protsessid.
2. Rahvusvaheline tehingulogi käivitab korrapäraste ajavahemike järel andmete kooskõlastusprotsessi tagamaks, et rahvusvahelises tehingulogis registreeritud andmed Kyoto ühikute hoidmise kohta vastaksid liidu registri ja iga teise KP registri vastavatele registreeritud andmetele.
3. Kui lõikes 1 osutatud andmete kooskõlastusprotsessi käigus tuvastab ELi tehingulogi eeskirjade eiramise (edaspidi „mittevastavus”), mille puhul saastekvootide ja Kyoto ühikute hoidmise või kontodega seotud teave, mille liidu register esitab korrapäraste ajavahemike järel toimuva kooskõlastusprotsessi ajal, erineb teabest ELi tehingulogis, tagab ELi tehingulogi, et ei viidaks läbi protsesse, millesse on kaasatud mittevastavusega seotud kontod, saastekvoodid või Kyoto ühikud. ELi tehingulogi teavitab mittevastavusest viivitamata põhihaldajat ning asjaomaste kontode haldajaid.
Artikkel 70
Protsesside lõpetamine
1. Kõik rahvusvahelisele tehingulogile artikli 5 lõike 1 kohaselt edastatud tehingud loetakse lõpetatuks, kui rahvusvaheline tehingulogi edastab ELi tehingulogile teate, et protsess on läbi viidud.
2. Kõik ELi tehingulogile artikli 5 lõike 3 kohaselt edastatud tehingud ja muud protsessid loetakse lõpetatuks, kui ELi tehingulogi edastab liidu registrile teate, et protsessid on läbi viidud.
3. Artikli 69 lõikes 1 osutatud andmete kooskõlastusprotsess loetakse lõpetatuks, kui kõik vastuolud liidu registris oleva teabe ja ELi tehingulogis oleva teabe vahel on teatavaks ajahetkeks ja kuupäevaks edukalt lahendatud ning andmete kooskõlastusprotsess on edukalt uuesti algatatud ja läbi viidud.
4. JAGU
Spetsifikatsioonid ja muutuste haldamine
Artikkel 71
Andmevahetus ja tehnilised spetsifikatsioonid
Pärast kliimamuutuste komiteelt arvamuse saamist vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (14) artiklile 3, võtab komisjon vastu dokumendi, mis käsitleb andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone, mida on vaja andmevahetuseks registrite ja tehingulogide vahel, sealhulgas tunnuskoodid, automaatsed kontrollid ja vastusekoodid ning andmevahetuse alustamiseks vajalikud testimismenetlused ja turvanõuded. Andmevahetus ja tehnilised spetsifikatsioonid peavad vastama Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on koostatud otsuse 12/CMP.1 alusel.
Artikkel 72
Muutuste haldamine
Kui tekib vajadus KP registri (sealhulgas liidu registri) uue versiooni või tooteuuenduse järele, siis peab kõnealune register läbima artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis sätestatud testimismenetlused, enne kui luuakse ja aktiveeritakse sideühendus asjaomase registri uue versiooni või tooteuuenduse ja ELi tehingulogi või rahvusvahelise tehingulogi vahel.
VIII PEATÜKK
REGISTREERITUD ANDMED, ARUANDED, KONFIDENTSIAALSUS JA TASUD
Artikkel 73
Registreeritud andmed
1. Liidu register ja kõik teised KP registrid säilitavad kõikide protsesside ja kontoomanike kohta registreeritud andmeid 15 aastat või kuni kõik nendega seotud rakendamisküsimused on lahendatud, olenevalt kumb toimub hiljem.
2. Riiklikel haldajatel on võimalik pääseda juurde liidu registris registreeritud andmetele, tutvuda nendega ning eksportida andmeid, mis on seotud nende hallatavate kontodega.
3. Andmeid peab hoidma vastavalt artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud nõuetele andmete logis registreerimise kohta.
Artikkel 74
Aruandlus
1. Põhihaldaja teeb XIII lisas loetletud teabe ELi tehingulogi veebisaidi kaudu kättesaadavaks XIII lisas sätestatud saajatele samas lisas ettenähtud sagedusega läbipaistvalt ja organiseeritult. Põhihaldaja ei avalda ELi tehingulogis või liidu registris hoitavat täiendavat teavet, välja arvatud juhul, kui see on lubatud artikli 75 kohaselt.
2. Riiklikud haldajad võivad teha XIII lisas sätestatud saajatele samas lisas ettenähtud sagedusega kättesaadavaks ka osa XIII lisas loetletud teabest, millele neil on juurdepääs kooskõlas artikliga 73; teave avaldatakse internetis üldsusele kättesaadaval veebisaidil läbipaistval ja organiseeritud viisil. Põhihaldaja ei avalda liidu registris hoitavat täiendavat teavet, välja arvatud juhul, kui see on lubatud artikli 75 kohaselt.
3. ELi tehingulogi veebisait võimaldab XIII lisas loetletud aruannete saajatel otsinguvõimaluste abil nende aruannete kohta päringuid esitada.
4. KP registri haldajad avaldavad Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 lisa lõikes 46 esitatud teabe HVÜde väljaandmise kohta nädala jooksul pärast seda, kui HVÜd on välja antud.
5. Liidu register ja iga KP register avaldavad Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 lisa lõike 47 punktides a, d, f ja l esitatud teabe selle registreerimisele järgneva viienda aasta 1. jaanuaril.
6. Liidu register ja iga KP register avaldavad Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 lisa lõike 47 punktides b, c, e ja g-k esitatud teabe selle registreerimisele järgneva esimese aasta 1. jaanuaril.
Artikkel 75
Konfidentsiaalsus
1. Kogu ELi tehingulogis, liidu registris ja igas muus KP registris hoitav teave, sealhulgas teave kõikidel kontodel hoitavate ühikute ja kõikide tehingute kohta, on konfidentsiaalne, juhul kui selle avaldamine ei ole vajalik käesolevas määruses, direktiivis 2003/87/EÜ või siseriiklikus õiguses sätestatud nõuete täitmiseks.
2. Liidu registris ja ELi tehingulogis hoitavaid andmeid võivad saada järgmised üksused:
a)
liikmesriigi õiguskaitseasutused ja maksuametid;
b)
Euroopa Komisjoni Euroopa Pettustevastane Amet;
c)
Europol;
d)
liikmesriikide riiklikud haldjad.
3. Teabe võib saata lõikes 2 loetletud üksustele, kui nad esitavad taotluse põhihaldajale või riiklikule haldajale ning kui need taotlused on põhjendatud ja vajalikud pettuse, maksuhalduse ja maksude sissenõudmise, rahapesu, terrorismi rahastamise või raske kuriteoga seotud uurimise, tuvastamise ja vastutuselevõtmise eesmärgil.
4. Lõike 3 kohaselt teavet saanud üksus tagab, et saadud teavet kasutatakse üksnes taotluses osutatud eesmärgil vastavalt lõikele 3, ning et seda teavet ei avaldata ei tahtlikult ega tahtmatult isikutele, kes ei ole seotud andmete kasutamise kavandatud eesmärgiga. Käesolev säte ei takista nimetatud üksustel avaldamast teavet teistele lõikes 2 loetletud üksustele, kui see on vajalik lõike 3 kohaselt esitatud taotluses osutatud eesmärgil.
5. Põhihaldaja võib lõikes 2 loetletud üksuste taotlusel võimaldada neile juurdepääsu anonüümsetele tehinguandmetele kahtlaste tehingute otsimise eesmärgil. Üksused, kellel on selline juurdepääs, võivad teatada kahtlastest tehingutest teistele lõikes 2 loetletud üksustele.
6. Riiklikud haldajad teevad kõikidele teistele riiklikele haldajatele turvaliste vahendite abil kättesaadavaks nende isikute nimed ja isikuandmed, kellele nad keeldusid artikli 13 lõike 3 või artikli 14 lõike 3 kohaselt avamast kontot või keda nad keeldusid artikli 20 lõike 3 kohaselt nimetamast volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks.
7. Riiklikud haldajad võivad otsustada teatada siseriiklikele õiguskaitseasutustele kõikidest tehingutest, mis on seotud riikliku haldaja määratud kogust ületava ühikute arvuga, ning teatada kõikidest kontodest, mis osalevad 24 tunni jooksul teatavas hulgas tehingutes, mille arv ületab riikliku haldaja määratud tehingute arvu.
8. Kontoomanikud võivad esitada riiklikule haldajale taotluse selle kohta, et liidu registri avalikul veebisaidil ei näidataks teatavaid või kõiki VII lisa tabeli VII-II ridades 2-12 esitatud andmeid.
9. Kontoomanikud võivad esitada riiklikule haldajale taotluse selle kohta, et liidu registri avalikul veebisaidil ei näidataks teatavaid või kõiki IX lisa tabeli IX-I ridades 3-15 esitatud andmeid.
10. ELi tehingulogil ega KP registritel ei ole õigust nõuda, et kontoomanikud esitaksid hinnainfot saastekvootide või Kyoto ühikute kohta.
Artikkel 76
Tasud
1. Põhihaldaja ei nõua tasusid liidu registris olevate kontode omanikelt.
2. Riiklikud haldajad võivad nõuda mõistlike tasusid nende hallatavate kontode omanikelt.
3. Peatükis VI kirjeldatud tehingute eest tasusid ei nõuta.
4. Riiklikud haldajad teatavad põhihaldajale sissenõutud tasudest ning samuti kõikidest tasudega seotud muudatustest kümne tööpäeva jooksul. Põhihaldaja avaldab talle teatatud tasud oma avalikul veebisaidil.
IX PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 77
Migratsioon ja lahtisidestus
1. Käesoleva määruse rakendamisel kohaldatakse järgmisi migratsiooniprotsesse:
a)
KP registri haldajad vahetavad kõik mis tahes kontol hoitavad saastekvoodid, mida rahvusvaheline tehingulogi tunnustab LKÜdena, ümber LKÜdeks, eemaldades iga sellise LKÜ ühiku kordumatust tunnuskoodist saastekvoodi elemendi ning kandes kõnealused LKÜd üle HKSi LKÜde hoiukontole nende KP registris;
b)
põhihaldaja teeb järgmist:
i)
loob liidu registris lõike 1 punkti a kohaselt ülekantava kogusega võrdse koguse selliseid saastekvoote, mida rahvusvaheline tehingulogi ei tunnusta LKÜdena;
ii)
teeb liidu registris kättesaadavaks kontode kogumi, mis vastab sellele kogumile, millelt lõike 1 punkti a kohaselt saastekvoote üle kanti;
iii)
kannab kooskõlas punktiga i loodud saastekvoodid üle punktis ii osutatud kontodele. Igale sellisele kontole ülekantud saastekvootide kogus on võrdne selle kogusega, mis on üle kantud samasuguselt kontolt kooskõlas lõike 1 punktiga a.
2. KP registri haldajad ja põhihaldaja tagavad, et kontoga seotud asjakohased varasemad andmed kantakse liikmesriikide registritest üle liidu registrisse.
3. Migratsiooniprotsessi rakendatakse kooskõlas artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kindlaksmääratud menetlustega. Põhihaldaja võib migratsiooniprotsessi ajal registrisüsteemi töö kuni 14 kalendripäevaks peatada.
Artikkel 78
Määruse (EÜ) nr 2216/2004 muudatused
Määrust (EÜ) nr 2216/2004 muudetakse järgmiselt.
1.
Artiklile 6 lisatakse lõige 4:
„4. Põhihaldaja võib luua piiratud sideühenduse ühenduse sõltumatu tehingute registri (CITL) [Termin on muutunud. Uus termin on „tehingulogi”] ja ühinemisläbirääkimisi pidava riigi registri vahel, et võimaldada sellistele registritele CITLi kaudu ühendus ÜRO tehingulogiga (ITL) ning registreerida käitajate tõendatud heitkogustega seotud andmed CITLis. Sellised registrid peavad edukalt läbima kõik nõutavad testimis- ja käivitamismenetlused.”
2.
Artikli 10 lõige 2 asendatakse lõigetega 2-2e:
„2. Registrites ja CITLis hoitavaid andmeid võivad saada järgmised üksused:
a)
liikmesriigi õiguskaitseasutused ja maksuametid;
b)
Euroopa Komisjoni Euroopa Pettustevastane Amet;
c)
Europol;
d)
liikmesriikide registrite haldajad.
2a. Tehingut käsitleva teabe võib saata lõikes 2 loetletud üksustele, kui nad esitavad taotluse põhihaldajale või registri haldajale ning kui need taotlused on põhjendatud ja vajalikud pettuse, maksuhalduse ja maksude sissenõudmise, rahapesu, terrorismi rahastamise või raske kuriteoga seotud uurimise, tuvastamise ja vastutuselevõtmise eesmärgil.
2b. Üksus, kes saab teabe lõike 2a kohaselt, tagab, et saadud teavet kasutatakse üksnes taotluses osutatud eesmärgil kooskõlas lõikega 2a ning et seda teavet ei avaldata ei tahtlikult ega tahtmatult isikutele, kes ei ole seotud andmete kasutamise kavandatud eesmärgiga. Käesolev säte ei takista nimetatud üksustel avaldamast teavet teistele lõikes 2 loetletud üksustele, kui see on vajalik lõike 2a kohaselt esitatud taotluses osutatud eesmärgil.
2c. Põhihaldaja võib lõikes 2 loetletud üksuste taotlusel võimaldada neile juurdepääsu anonüümsetele tehinguandmetele kahtlaste tehingute otsimise eesmärgil. Üksused, kellel on selline juurdepääs, võivad teatada kahtlastest tehingutest teistele lõikes 2 loetletud üksustele.
2d. Registrite haldajad teevad turvaliste vahendite abil kõikidele teistele registrite haldajatele kättesaadavaks nende isikute nimed ja isikuandmed, kellele nad keeldusid kontot avamast või keda nad keeldusid nimetamast volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks.
2e. Registri haldajad võivad otsustada teatada siseriiklikele õiguskaitseasutustele kõikidest tehingutest, mis on seotud registri haldaja määratud kogust ületava ühikute arvuga, ning teatada kõikidest kontodest, mis osalevad 24 tunni jooksul teatavas hulgas tehingutes, mille arv ületab registri haldaja määratud arvu.”
3.
Artiklile 11 lisatakse lõige 6:
„6. Isiku hoiustamiskonto [Termin on muutunud. Uus termin on „arvelduskonto”], tõendajakonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto omanik ei tohi müüa ega loovutada oma kontode omandiõigust teisele isikule. Käitaja arvelduskonto omanik võib müüa või loovutada talle kuuluva käitaja arvelduskonto üksnes koos kõnealuse kontoga seotud käitisega.”
4.
Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Registri haldaja loob kümne päeva jooksul alates lõike 1 kohase taotluse kättesaamisest oma registris isiku arvelduskonto vastavalt VIII lisas nimetatud konto loomise protsessile või teatab konto avamist taotlevale isikule, et ta keeldub kontot avamast.”
5.
Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Taotleja teavitab registri haldajat kümne päeva jooksul kõikidest registri haldajale lõike 1 alusel esitatud teabe muudatustest. Kümne päeva jooksul sellise teatise kättesaamisest uuendab registri haldaja isiku andmed vastavalt VIII lisas nimetatud konto uuendamise protsessile või keeldub uuendamisest ja teavitab sellest kontoomanikku.”
6.
Artiklile 19 lisatakse lõiked 5 ja 6:
„5. Kui registri haldaja keeldus konto avamisest või kontoga seotud teabe uuendamisest, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele, kes annab registri haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise põhjendatud otsusega muutmata. Konto avamisest keeldumise põhjuseks võib olla asjaolu, et konto avamist taotlev isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu siseriiklikus õiguses sätestatud põhjus.
6. Registri haldaja võib nõuda, et konto avamist taotlevate ELi isikute alaline elukoht või registreeritud asukoht oleks asjaomase registri liikmesriigis.”
7.
Lisatakse järgmine artikkel 21a:
„Artikkel 21a
Kontode sulgemine ning volitatud esindaja ametist vabastamine haldaja algatusel
1. Kui kontodele artikli 67 kohase juurdepääsu peatamise põhjustanud olukorda mõistliku aja jooksul ei lahendata korduvatest teadetest hoolimata, võib pädev asutus anda registri haldajale korralduse sulgeda need isiku arvelduskontod, millele juurdepääs on peatatud.
2. Kontoomanik võib 30 kalendripäeva jooksul esitada vastuväiteid konto lõike 1 kohase sulgemise kohta pädevale asutusele, kes annab registri haldajale korralduse konto uuesti avada või jätab sulgemise põhjendatud otsusega muutmata.
3. Kui kontol, mille registri haldaja peab pärast artikli 67 lõike 1 kohast juurdepääsu peatamist sulgema, on saastekvootide või Kyoto ühikute saldo positiivne, palub registri haldaja kõigepealt kontoomanikul määrata kindlaks teine sama haldaja poolt hallatav konto, millele need saastekvoodid või Kyoto ühikud seejärel üle kantakse. Kui kontoomanik ei ole haldaja taotlusele 40 tööpäeva jooksul vastanud, võib haldaja kanda saastekvoodid või Kyoto ühikud üle oma riiklikule saastekvootide arvelduskontole.
4. Kui saastekvootide või Kyoto ühikute saldo on positiivne kontol, millele juurdepääs on kooskõlas artikli 67 lõikega 1b peatatud, võib pädev asutus kooskõlas lõikega 1 antud korralduses nõuda, et kõnealused saastekvoodid või Kyoto ühikud kantakse viivitamata üle asjaomasele riiklikule saastekvootide arvelduskontole ja KP osalise arvelduskontole.”
8.
Artiklile 23 lisatakse lõiked 5-10:
„5. Volitatud esindajad peavad olema vähemalt 18-aastased füüsilised isikud. Kõik ühe konto volitatud esindajad ja täiendavad volitatud esindajad peavad olema erinevad isikud, kuid sama isik võib olla rohkem kui ühe konto volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja. Registri haldaja võib nõuda, et vähemalt üks käitaja arvelduskonto või isiku arvelduskonto volitatud esindajatest peab olema asjaomase registri liikmesriigi alaline elanik.
6. Volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja nimetamisel esitab kontoomanik registri haldaja nõutud teabe. See teave sisaldab vähemalt IVa lisas sätestatud dokumente ja nimetatud esindaja isikuandmeid.
7. Registri haldaja hindab saadud teavet, ja kui ta leiab, et teave on rahuldav, kinnitab ta nimetatud esindaja ametisse 20 tööpäeva jooksul alates teabe kättesaamisest või teavitab konto avamist taotlevat isikut, et ta keeldub esindajat kinnitamast. Kui nimetatud esindajat käsitleva teabe hindamiseks on vaja rohkem aega, võib registri haldaja hindamisprotsessi pikendada ühe korra kuni 20 täiendava tööpäeva võrra, ning ta teavitab sellest konto omanikku.
8. Kui registri haldaja keeldus volitatud esindajat või täiendavat volitatud esindajat kinnitamast, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele, kes annab registri haldajale korralduse esindaja kinnitada või jätab keeldumise põhjendatud otsusega muutmata. Esindaja kinnitamisest keeldumise põhjuseks võib olla asjaolu, et volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks nimetatud isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu siseriiklikus õiguses sätestatud põhjus.
9. Volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja ei tohi talle antud volitusi teisele isikule üle anda.
10. Registri haldaja võib vabastada volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja ametist, kui ta arvab, et volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja kinnitamisest oleks tulnud keelduda kooskõlas lõikega 7, ning eelkõige juhul, kui ta saab teada, et nimetamisel esitatud dokumendid ja isikuandmed olid võltsitud või valed. Kontoomanik võib esitada ametist vabastamisele vastuväiteid pädevale asutusele, kes annab registri haldajale korralduse volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja uuesti kinnitada või jätab ametist vabastamise põhjendatud otsusega muutmata. Volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja ametist vabastamise põhjuseks võib olla asjaolu, et kõnealune isik on uurimise all seoses saastekvoote või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada, või mis tahes muu siseriiklikus õiguses sätestatud põhjus.”
9.
Artiklile 34a lisatakse lõige 2a:
„2a. Kui registri haldaja algatas tahtmatult või ekslikult artikli 46 kohase saastekvootide eraldamise, mille tulemusena eraldati saastekvoote käitisele, mis vastava tehingu toimumise ajal enam ei tegutsenud, võib pädev asutus esitada põhihaldajale taotluse, et see tehingu lõikes 2 sätestatud tähtaegade jooksul käsitsi tagasi pööraks.”
10.
V peatüki 1. jagu jäetakse välja.
11.
Artikli 49 lõike 1 punkt b jäetakse välja.
12.
Artiklit 53 muudetakse järgmiselt:
a)
teine lõik asendatakse järgmisega:
„2. Registri haldaja võtab vastu taotlusi THVde ja HVÜde tagastamiseks ainult igale käitisele liikmesriigi õigusaktides kehtestatud eraldiste ulatuses. CITL lükkab tagasi kõik taotlused THVde ja HVÜde tagastamiseks, mis ületavad maksimaalset THVde ja HVÜde kogust, mida liikmesriikidel on lubatud tagastada, või mille tulemusena tagastataks THVsid või HVÜsid, mida direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a kohaselt ei saa tagastada.”;
b)
lisatakse järgmised lõigud:
„THVd või HVÜd, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada ega üle kanda käitaja või isiku arvelduskontole ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.
Tagastatud THVsid ja HVÜsid võib üle kanda üksnes kõrvaldamiskontole.”
13.
Artikkel 54 jäetakse välja.
14.
Artikkel 58 jäetakse välja.
15.
V peatüki 7. jagu jäetakse välja.
16.
Artikli 62 lõige 2 jäetakse välja.
17.
Artiklile 67 lisatakse lõiked 1a, 1b ja 1c:
„1a. Haldaja võib peatada volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääsu teatavale kontole, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
kontoomanik on surnud ning tal puudub pärija või juriidiline isik on lõppenud;
b)
kontoomanik ei maksnud tasusid või
c)
kontoomanik rikkus konto suhtes kohaldatavaid tingimusi või
d)
kontoomanik ei nõustunud tingimuste muudatustega;
e)
kontoomanik ei esitanud tõendavaid dokumente kontoga seotud teabe muudatuste kohta;
f)
kontoomanik ei ole taganud nõutavat miinimumarvu volitatud esindajaid;
g)
kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab volitatud esindaja alaline elukoht olema konto haldaja liikmesriigis;
h)
kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab kontoomaniku alaline elukoht või registreeritud asukoht olema konto haldaja liikmesriigis.
1b. Registri haldaja võib peatada juurdepääsu isiku arvelduskontole juhul, kui ta arvab, et konto avamisest oleks tulnud artikli 19 lõike 2 alusel keelduda. Konto haldaja võib 30 kalendripäeva jooksul esitada vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab registri haldajale korralduse juurdepääs taastada või jätab peatamise põhjendatud otsusega muutmata.
1c. Pädev asutus või liidu registris olevate kontode puhul põhihaldaja võib anda ka haldajale korralduse peatada juurdepääs kooskõlas lõikega 1a.”
18.
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Registri haldajale esitatav teave isiku arvelduskontode kohta
1.
Esitatakse tabelis IV-I sätestatud teave (konto tunnuskood ja tähtnumbriline identifikaator on registris kordumatud)
Tabel IV-I
1
Konto tunnuskood (annab register)
2
Konto liik
3
Kohustusteperiood
4
Kontoomaniku tunnuskood (annab register)
5
Kontoomaniku nimi
6
Konto identifikaator (annab kontoomanik)
7
Kontoomaniku aadress - riik
8
Kontoomaniku aadress - piirkond või osariik
9
Kontoomaniku aadress - linn
10
Kontoomaniku aadress - sihtnumber
11
Kontoomaniku aadress - tänav
12
Kontoomaniku aadress - majanumber
13
Kontoomaniku aadress - äriühingu registreerimisnumber või registritunnus
14
Kontoomaniku aadress - telefoninumber 1
15
Kontoomaniku aadress - telefoninumber 2
16
Kontoomaniku aadress - e-posti aadress
17
Sünniaeg (füüsiliste isikute puhul)
18
Sünnikoht (füüsiliste isikute puhul)
19
KMKR number ja riigi kood
2.
Tõend selle kohta, et konto avamist taotlev isik on avanud arveldusarve Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvas liikmesriigis.
3.
Tõendid konto avamist taotleva isiku isikusamasuse tuvastamiseks, milleks võib olla tõestatud koopia ühest järgmistest dokumentidest.
a)
pass või isikutunnistus, mille on välja andud Euroopa Majanduspiirkonda või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kuuluv riik;
b)
mis tahes muu pass, mille ELi liikmesriigi suursaatkond on tunnistanud kehtivaks.
4.
Tõendid füüsilisest isikust kontoomaniku alalise elukoha aadressi kohta, milleks võib olla tõestatud koopia ühest järgmistest dokumentidest:
a)
punkti 3 kohaselt esitatud isikut tõendav dokument, kui selles on märgitud isiku alalise elukoha aadress;
b)
riigiasutuse väljastatud muu isikut tõendav dokument, milles on märgitud isiku alalise elukoha aadress;
c)
kui isiku alalise elukoha riik ei väljasta selliseid isikut tõendavaid dokumente, millele on märgitud alalise elukoha aadress, kohaliku omavalitsuse tõend isiku alalise elukoha kohta;
d)
mis tahes muu dokument, mida konto haldaja liikmesriigis isiku alalise elukoha tõendina tavaliselt tunnustatakse.
5.
Tõendid juriidilisest isikust kontoomaniku registreeritud asukoha kohta, milleks võib olla tõestatud koopia ühest järgmistest dokumentidest:
a)
juriidilise isiku põhikiri;
b)
tõend juriidilise isiku registreerimise kohta.
6.
Kõik punktide 4 ja 5 kohaselt esitatud dokumendid, mille on välja andnud Euroopa Majanduspiirkonna või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni väline riik, peavad olema notariaalselt tõestatud.
7.
Registri haldaja võib nõuda, et esitatud dokumentidele lisatakse vandetõlge registri haldaja poolt määratud keelde.”
19.
Lisatakse lisa IVa:
„IVa LISA
Registri haldajale esitatav teave volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate kohta
Tabel IVa-I: volitatud esindaja andmed
1
Isikukood
2
Volitatud esindaja liik
3
Eesnimi
4
Perekonnanimi
5
Tiitel
6
Ametinimetus
7
Aadress - riik
8
Aadress - piirkond või osariik
9
Aadress - linn
10
Aadress - sihtnumber
11
Aadress - tänav
12
Aadress - majanumber
13
Telefoninumber 1
14
Telefoninumber 2
15
E-posti aadress
16
Sünniaeg
17
Sünnikoht
18
Eelistatud keel
19
Konfidentsiaalsuse tase
20
Täiendava volitatud esindaja õigused
1.
Tabelis IVa-I sätestatud teave.
2.
Kontoomaniku allkirjastatud avaldus, kuhu on märgitud, et kontoomanik soovib nimetada teatava isiku volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks.
3.
Tõend selle kohta, et ametisse nimetatav esindaja on avanud arveldusarve Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvas liikmesriigis.
4.
Tõendid ametisse nimetatava esindaja isikusamasuse tuvastamiseks, milleks võib olla tõestatud koopia ühest järgmistest dokumentidest:
a)
pass või isikutunnistus, mille on välja andud Euroopa Majanduspiirkonda või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kuuluv riik;
b)
mis tahes muu pass, mille kehtivust tunnustab ELi liikmesriigi suursaatkond.
5.
Tõendid ametisse nimetatava esindaja alalise elukoha aadressi kohta, milleks võib olla tõestatud koopia ühest järgmistest dokumentidest:
a)
punkti 4 kohaselt esitatud isikut tõendav dokument, kui selles on märgitud isiku alalise elukoha aadress;
b)
riigiasutuse väljastatud muu isikut tõendav dokument, milles on märgitud isiku alalise elukoha aadress;
c)
kui isiku alalise elukoha riik ei väljasta selliseid isikut tõendavaid dokumente, millele on märgitud alalise elukoha aadress, kohaliku omavalitsuse tõend nimetatud isiku alalise elukoha kohta;
d)
mis tahes muu dokument, mida konto haldaja liikmesriigis isiku alalise elukoha tõendina tavaliselt tunnustatakse.
6.
Kõik punkti 5 kohaselt esitatud dokumendid, mille on välja andnud Euroopa Majanduspiirkonna või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni väline riik, peavad olema notariaalselt tõestatud.
7.
Registri haldaja võib nõuda, et esitatud dokumentidele lisatakse vandetõlge registri haldaja poolt määratud keelde.”
20.
XIa lisa muudetakse järgmiselt:
a)
tabelis XIa-3 kustutatakse lause „Jooksvast aastast varasemate aastate jaoks eraldatud saastekvootide väärtuseks on null.”;
b)
tabelis XIa-4 kustutatakse lause „Jooksvast aastast varasemate aastate jaoks eraldatud saastekvoote ei muudeta.”;
c)
tabelis Xia-7 kustutatakse kood „7215”.
21.
XII lisas asendatakse tabelis XII-I vastusekoodi 7701 kõrval asuv kirjeldus järgmise tekstiga:
„Eraldis tuleb esitada kõikide aastate kohta.”
22.
XVI lisa muudetakse järgmiselt:
1.
punkt 1 asendatakse järgmisega:
„1.
Põhihaldaja avaldab lõigetes 2-4c esitatud teabe registrisüsteemi kohta ja uuendab seda teavet CITLi veebisaidi avalikus osas vastavalt toodud ajakavale ning iga registri haldaja avaldab lõigetes 2-4b esitatud teabe oma registri kohta ja uuendab seda teavet asjaomase registri veebisaidi avalikul alal vastavalt toodud ajakavale.”;
2.
punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:
„a)
kontoomaniku nimi, aadress, linn, sihtnumber, riik, telefoninumber ja e-posti aadress.”;
3.
punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:
„c)
kontoomaniku poolt selle konto jaoks määratud volitatud põhi- ja lisaesindajate nimi, aadress, linn, sihtnumber, riik, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress, eeldusel et kontoomanik on registri haldajalt kirjalikult taotlenud kogu kõnealuse teabe või osa sellest avaldamist.”;
4.
punkti 4 alapunktid a ja b asendatakse järgmistega:
„a)
tõendatud heitkoguste arvnäitaja koos parandustega käitaja arvelduskontoga seotud käitise kohta aastal X tuleb avaldada alates aasta (X+1) 1. aprillist või, kui 1. aprill on nädalavahetus või riiklik püha, avaldatakse tõendatud heitkoguste arvnäitaja alates esimesest tööpäevast, mis järgneb 1. aprillile;
b)
artiklite 52 ja 53 kohaselt aastaks X tagastatud ühikud tuleb ühiku tunnuskoodi kaupa (HVÜde ja THVde puhul) avaldada alates aasta (X+1) 1. maist”;
5.
lisatakse punkt 4c:
„4c.
Tagastatud saastekvootide, THVde ja HVÜde ühiku tunnuskoodide loetelu avaldatakse ja uuendatakse iga 24 tunni järel. THVde ja HVÜde puhul avaldatakse ka projekti nimi, päritoluriik ja projekti tunnuskood.”
6.
punkt 12a asendatakse järgmisega:
„12a.
CITL avaldab iga aasta 30. aprillil oma avalikul veebisaidil järgmise üldteabe:
-
selliste eelmisel kalendriaastal igas liikmesriigis tagastatud saastekvootide osatähtsus protsentides, mis olid tagastatud nendelt kontodelt, millele nad olid eraldatud;
-
liikmesriigi tõendatud heitkoguste summa eelmisel kalendriaastal protsendina sellele eelnenud aasta tõendatud heitkoguste summast;
-
protsentuaalne osa teatava liikmesriigi hallatavatel kontodel olnud kõikide saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekannete arvust ja mahust eelmisel kalendriaastal;
-
protsentuaalne osa teatava liikmesriigi hallatavatel kontodel olnud kõikide saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekannete arvust ja mahust eelmisel kalendriaastal, mis on tehtud eri liikmesriikide hallatavate kontode vahel.”
Artikkel 79
Kehtetuks tunnistamine
Määrused (EÜ) nr 2216/2004 ja (EÜ) nr 994/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.
Artikkel 80
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artikleid 2-76 ja lisasid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ning vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. oktoober 2010