PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 398/2012,
7. mai 2012,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 492/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Meetmed kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud Hiina tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0-0,11 eurot kilo kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 0,26 eurot kilo kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”).
1.2. Läbivaatamistaotlus
(2)
Productos Aditivos S. A, ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus ja esialgse uurimise taotluse esitaja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti dumpinguga ja äriühinguga Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. („GT Enterprise” või „vaatlusalune äriühing”), kontserni Rainbow Rich („vaatlusalune kontsern”, „Rainbow kontsern”, „Rainbow”) liikmega, kes oli ka üks esialgse uurimise individuaalselt nimetatud Hiina tootjatest. GT Enterprise’i toodete dumpinguvastane tollimaks on 0,11 eurot kilo kohta ning vaatlusaluse kontserni teiste tootvate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks on 0,26 eurot kilo kohta (see on jääktollimaks).
(3)
Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad kahjustava dumpingu korvamiseks.
1.3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(4)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 17. veebruaril 2011. aastal Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud algatamisteates äriühinguga GT Enterprise seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
1.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(5)
Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 2929 90 00 alla.
(6)
Nii varasematel kui ka käesoleval uurimisel on selgunud, et Hiina Rahvavabariigis toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning Indoneesias, käesoleva läbivaatamise võrdlusriigis, toodetud ja sealsel omamaisel turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised näitajad ning kasutusotstarve. Seetõttu jõuti järeldusele, et Indoneesia omamaisel turul müüdud ja vaatlusaluse kontserni liidu turul müüdav toode on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
1.5. Huvitatud isikud
(7)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, vaatlusalust äriühingut ning vaatlusaluse riigi esindajaid käesoleva läbivaatamise algatamisest. Et Indoneesiat kavatseti kaasata võrdlusriigina, teatas komisjon menetluse algatamisest ka Indoneesia tootjatele.
(8)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning esitada taotlus asja arutamiseks algatamisteates näidatud tähtajaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(9)
Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon vaatlusalusele äriühingule küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul Rainbow kontserni viielt äriühingult. (Kuna praegu kuulub Rainbow kontserni kaks tootvat äriühingut (neist üks on GT Enterprise), üks toorme tarnija, üks varem vaatlusaluse tootega seotud olnud äriühing, mis on praeguseks oma tegevuse peatanud, üks Hongkongi müüja, hõlmas läbivaatamine kogu kontserni tegevust.) Komisjon saatis küsimustikud ka Indoneesia tootjatele. Üks Indoneesia tootja oli aldis andma teavet seoses käimasoleva läbivaatamisega ja esitas osaliselt täidetud küsimustiku.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise analüüsimiseks ning dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon korraldas kontrollkäike järgmistesse kontserni äriühingutesse:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Hiina Rahvavabariik (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Hiina Rahvavabariik,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(11)
Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
2. UURIMISE TULEMUSED
2.1. Turumajanduslik kohtlemine
(12)
Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1-6 kohaselt tootjatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest. Allpool esitatakse lühidalt ja üksnes selguse huvides kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:
-
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
-
raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning neid kasutatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
-
valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.
(13)
Vaatlusalune kontsern taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas taotluse vormid nelja Hiina Rahvavabariigi tootja kohta. Komisjon kogus ja kontrollis äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.
(14)
Käimasoleva läbivaatamise käigus selgus, et vaatlusaluse äriühingu olukord on pärast esialgset uurimist muutunud. Selgus, et GT Enterprise ei vasta enam kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. Esialgse uurimisega võrreldes on Rainbow kontsern laienenud ja selle struktuur muutunud. Ka ülejäänud kontserni äriühingud, kes olid taotluse vormid esitanud, ei suutnud tõendada, et nad vastavad kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele.
(15)
1. kriteeriumi puhul, mis käsitleb majandustegevuse alaseid otsused ja riigi sekkumist, ilmnes, et kohalikul omavalitsusel on ühe äriühingu osas õigus sekkuda töötajate töölevõtmisesse ja vallandamisesse. Lisaks sellele on kohalik omavalitsus peamine osanik toorme tootmise äriühingus. Märkimisväärset riigi sekkumist ilmnes toormeressursside tarnimisel äriühingule (elektri- ja veevarustus) ja äriühingult sellega seotud äriühingutele ning kõnealuse äriühingu tööjõukulude, tegevuse ja otsuste tegemise osas. Näiteks andis riiklik osanik allhanke korras tööjõudu toorme tootjale tingimustel, mida äriühing ei suutnud täpsustada. Äriühing on ka pidevalt kahjumis, kuna ta müüb seotud äriühingutele tooret erakordselt odavalt, saamata selle eest hüvitust, näiteks kasumi jagamise kaudu. Selliste kulude kuhjumise tõttu mõjutab riigi omanduses olev toormetootja seotud äriühingute naatriumtsüklamaadi tootmiseks kasutatava toorme hankimise otsuseid. Kontsernis on veel üks äriühing, mille finantseerimis- ja investeerimisotsuste puhul ilmnes kohaliku omavalitsuse organi sekkumine.
(16)
2. raamatupidamisega seotud kriteeriumi osas näitas uurimine, et mitte kõigi vaatlusaluse kontserni äriühingute raamatupidamised ei vasta rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, kuna ilmnes mitu olulist puudust ja viga, mida audiitorid ei olnud oma aruannetes märkinud.
(17)
3. kriteeriumiga seoses leiti moonutusi, mis pärinevad mitteturumajanduslikust majanduskorrast, kuna ühele kontserni äriühingule oli tehtud tasuta taristuinvesteeringuid. Ka oli sellel äriühingul soodsa rendilepinguga kasutada maavaldus. Samuti ei suutnud teised kontserni äriühingud tõendada, et nad maa kasutamise õiguse eest on hüvitust maksnud ja/või et selline hüvitus väljendaks turuhinda. Üks äriühing ei suutnud tõendada, et teatavate talle üle kantud varade eest on makstud rahaline hüvitus või muu turuhinnale vastav hüvitus.
(18)
4. ja 5. kriteeriumile äriühingud vastasid, sest nende suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusakte, millega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Valuutavahetus toimus Bank of China avaldatud ametliku kursi järgi.
(19)
Vaatlusalusele kontsernile ning taotluse esitajale anti võimalus eespool esitatud järelduste kohta märkusi esitada. Taotluse esitajal märkusi ei olnud, kuid vaatlusalusel kontsernil oli vastuväideteks mitu põhjendust. Mõnda neist märkustest esitati uuesti pärast nende faktide ja kaalutluste lõplikku teatavaks tegemist, mille põhjal oli tehtud ettepanek lõplike meetmete kehtestamiseks. Laekunud märkuste seast kõige tähtsamaid käsitletakse allpool esitatud põhjendustes.
(20)
Esiteks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on kontsernile ebaseaduslikult kehtestanud kohustuse turumajanduslikule kohtlemisele uuesti kvalifitseeruda, sest kontserni suhtes oli esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamisel juba kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ning seetõttu on rikutud õiguslikku kohustust kohaldada läbivaatamisel sama metoodikat, mis esialgses uurimises. Rainbow kontsern väitis, et komisjon ei ole näidanud, et kõnealuse äriühingu olukord oleks muutunud sel viisil, et see õigustaks teistsugust kohtlemist kui esialgses uurimises. Väideti, et mitu asjaolu, millele komisjon viitas, oli olemas juba esialgse uurimise ajal ning komisjoni uued järeldused ei ole seotud uute asjaoludega, vaid pigem samade asjaolude erineva tõlgendusega.
(21)
Tuleb märkida, et vastupidiselt väitja seisukohale on nii esialgses uurimises kui ka käimasolevas läbivaatamises kasutatud ühesugust metoodikat ning on võetud nõuetekohaselt arvesse seda, et teatavad asjaolud on pärast esialgset uurimist muutunud. Väitja põhjendused tunduvad küll vastuvõetavad teatud asjaolude puhul, mis tõepoolest olid samad nii esialgse kui ka käimasoleva uurimise ajal, nimelt äriühingu GT Enterprise maa kasutusõiguse lepinguga seotud asjaolud, kuid tuleb nentida järgmist. Käimasoleva läbivaatamise ajal ilmnesid sellised asjaolud, mis olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid neid GT Enterprise ei teinud siis teatavaks, nagu näiteks kohaliku omavalitsuse volitused kooskõlastada töötajate töölevõtmist ja vallandamist. Vaatlusaluse äriühingu olukord on ka muutunud esialgse uurimisega võrreldes 2. kriteeriumi osas. Käimasolev uurimine tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud äriühingul GT Enterprise ühte selget raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kasutatakse kõikidel eesmärkidel.
(22)
Väitja selgitas hiljem, et ta on oma arvates teatanud, et kohalikul omavalitsusel on õigus kiita heaks töötajate töölevõtmisi ja vallandamisi, kuna ta esitas nii esialgses uurimises kui ka käimasoleva läbivaatamise ajal sama põhikirja. Kuid selle dokumendi tõlge, mille väitja esitas nii esialgses kui ka käimasolevas uurimises, ei olnud täielik, sest sellest ei ilmnenud neid kohaliku omavalitsuse volitusi, mis on kirjas põhikirjas.
(23)
Veel väitis Rainbow kontsern, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse üleminekumajandusega riikidele, seega riikidele, kelle majanduses toimub üleminek mitteturumajanduslikult majanduselt turumajanduslikule majandusele. Seega ei ole loogiline nõuda äriühingult, kes on varem kvalifitseerunud turumajanduslikule kohtlemisele, et ta esitaks vahepealsel läbivaatamisel uuesti piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing endiselt täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei ole kirjas midagi sellist, mis toetaks seda tõlgendust ja takistaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaldamist läbivaatamisel, mis on algatatud algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel. Seega tuleb see väide tagasi lükata.
(24)
Rainbow kontsern viitas ka protseduurilisele nõudele artikli 2 lõike 7 punktis c, et turumajandusliku kohtlemise otsus tuleb teha kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Rainbow kontsern küll väidab, et tähtaja ületamine iseenesest ei ole alus uurimise tulemuste vaidlustamiseks, kuid rõhutab, et komisjoni talitustel olid olemas kõik vajalikud andmed dumpingumarginaali arvutamiseks, kui avaldati järeldused turumajandusliku kohtlemise kohta. Selle väitega seoses jätab Rainbow kontsern arvestamata asjaolu, et kuigi komisjon haldustõhususe huvides nõudis ja kontrollis korraga kogu kontserni andmeid, ei olnud komisjoni käsutuses võrdlusriigi teavet, mis oleks võimaldanud määrata dumpingumarginaali turumajandusliku kohtlemise tagasilükkamise puhuks. Tõepoolest, võrdlusriigi normaalväärtuse teave sai komisjonile kättesaadavaks alles pärast seda, kui turumajandusliku kohtlemisega seotud järeldused olid Rainbow kontsernile teatatud. Seega ei saa turumajandusliku kohtlemise määramise ajal olla mingit mõju määramise sisule. Eespool esitatut arvesse võttes lükati see väide kui põhjendamata väide tagasi.
(25)
1. kriteeriumi kohta on esitatud üldine märkus, et riigi mõju või riikliku kontrolli teoreetiline võimalus iseenesest ei tähenda, et toimuks tegelik ja märkimisväärne riigi sekkumine artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Rainbow kontsern osundab korduvalt esimese astme kohtu otsust, (5) väites, et riiklik kontroll ei tähenda märkimisväärset riigi sekkumist, sest „sellega võetaks põhimõtteliselt riikliku kontrolliga äriühingutelt turumajandusliku kohtlemise võimalus, vaatamata nende tegevuse tegelikele, õiguslikele ja majanduslikele tahkudele.” Ka väidab Rainbow kontsern, et turumajandusliku kohtlemise taotlejatel oleks ebamõistlik koorem, kui neil tuleks tõendada, et riigil ei ole üldse mingit võimalust nende majandustegevusesse sekkuda. Veel väidetakse, et riigi sekkumine peaks viima äriühingu otsused turumajandusega vastuollu, et 1. kriteerium ei oleks täidetud.
(26)
Vastupidiselt Rainbow kontserni väidetele tehti käimasolevas uurimises kindlaks, et riik on konkreetselt ja märkimisväärselt sekkunud mitme kontserni äriühingu tegevusesse. Selle kontserni äriühingu puhul, milles töötajaid võetakse tööle ja vallandatakse kohaliku omavalitsuse heakskiidul, kuulub see tegelikult äriühingu toimimise juurde, kuna äriühingu põhikirjas on sätestatud selgesõnaliselt riigi õigus sekkuda äriühingu tegevuse alastesse otsustesse. Kontserni teise äriühingu puhul selgus, et riiklik partner oli mõjutanud äriühingu tegevust viisil, mis ei sobi turumajanduse põhimõtetega kokku. Esiteks oli riiklik partner sisse maksnud enamuse selle äriühingu kapitalist, kuigi see ei ilmnenud osalusena äriühingus. Teiseks olid äriühingu tehingud kahjumlikud, mis on riiklikule partnerile, kes investeeris kapitali, üldiselt kahjulik. Kolmandaks tekitas riiklik partner pidevalt endale kahjumit sellega, et varustas kontserni äriühingut selliste ressurssidega nagu vesi ja elekter alla turuhinna ja ilma vastava maksedokumendita.
(27)
Riigi sekkumise kohta vaatlusaluse kontserni teise äriühingu rahastamis- ja investeerimisotsustesse väideti, et komisjoni järeldused laenu ja selle tingimuste kohta ei ole õiged. Kuid komisjonil on kontrollimise ajal kogutud tõendeid, mis kinnitavad, et kohaliku omavalitsuse organ käskis äriühingul võtta laenu, mis ei ole seotud äriühingu äritegevusega. Äriühing põhjendab, et finantseerimisotsused tehti teenusena kohaliku omavalitsuse organi heaks, mitte kohustusena, ning kõnealune tehing ei toonud kaasa riski äriühingule, sest äriühingul olnuks võimalik vastutasuks jätta kommunaalteenuste arved kohalikule organile maksmata. Komisjoni kogutud tõendid kinnitavad, et äriühingu maakasutusõigust kasutatakse kaudselt asjaomase finantstehingu tagatisena, niisiis on äriühingul tegemist märkimisväärse riskiga. Maakasutusõiguse aga sai äriühing samalt kohaliku omavalitsuse organilt, kellele äriühing väidab osutanuvat vaid teenust. Väide, et hüvitiseks oleks olnud kommunaalteenuste eest maksmata jätmine, näitab peamiste raamatupidamisstandardite vääriti mõistmist (tasaarvestus) ning on vastuolus äriühingu selle väitega, et finantstehingute mõjutamine „ei tähenda hindade, kulude ja sisendite kohta tehtavate otsuste mõjutamist”, nagu nõutav vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c. Kõnealune kohaliku omavalitsuse organ mõjutas selgelt ja oluliselt investeerimisotsuseid, sest äriühingu maakasutuse lepingus on äriühingule spetsiifilised tingimused investeeringute tegemise kohta ja need tingimused ületavad selgelt kohaliku tsoneerimise seaduste nõudeid, vastupidiselt äriühingu väidetele. Sellepärast lükatakse tagasi väide, et riigi sekkumine finantseerimis- ja investeerimisotsustesse ei ole artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tasemel.
(28)
Ühe kontserni äriühingu kohta, kes toodab naatriumtsüklamaadi tootmises kasutatavat tooret, väideti, et äriühingu otsuste tegemise ja finantsseisundiga seotud puudustel on väga väike mõju, sest kõnealuse äriühingu toodetud toore moodustab vaid ligikaudu 10 % naatriumtsüklamaadi tootmiskuludest. Kuna komisjon on suuteline arvutama toorme kasumliku müügihinna ja tegeliku müügihinna vahet, teeb äriühing ettepaneku, et asjakohasem oleks reguleerida madala hinnaga toorme väärtust ja mitte ära jätta turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise eesmärk on tagada, et sisendid väljendaksid turuväärtusi ning et äriotsused tehtaks turumõjude põhjal. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt nõutud, et peamiste sisendite kulud peavad väljendama olulisel määral turuväärtust, et oleksid täidetud turumajandusliku kohtlemise tingimused, ning ei ole mingit viidet selle kohta, et peamiste sisendite moonutatud kulusid võiks korrigeerida. Seega tuleb see väide tagasi lükata.
(29)
Äriühingu väide ebaloomulikult madala vee- ja elektrihinna ning töökulude kohta, et need ei ole tähtsad sisendid, sest moodustavad vaid 14 % toodangu toormekulust, tuleb tagasi lükata, sest nii üksikult kui ka koos moodustavad need kuludest küllaltki tähtsa osa, et mõjutada äriühingu üldkulusid. Töökulude kohta märgitakse, et neid ei olnud võimalik täies ulatuses kontrollida, kuna äriühing ei suutnud esitada ei lepinguid ega muid dokumente. Seega ei olnud võimalik kinnitada, et need kulud väljendavad turuväärtusi.
(30)
2. kriteeriumi kohta esitati väide, et komisjon ei ole võtnud arvesse olulisuse põhimõtet, mille kohaselt väljajätmised ja vääresitused on olulised ainult sel juhul, kui need võivad mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad teevad raamatupidamisaruannete põhjal, ning sellistest väheolulistest puudustest ei pea ka audiitorile teatama.
(31)
Vastupidiselt kontserni väidetule on äriühingute raamatupidamises tõsiseid puudusi peamiste raamatupidamispõhimõtete osas (täpsemad andmed on esitatud järgmises lõigus). Teiseks nõue, et turumajandusliku kohtlemise saamiseks on vaja ühte selget raamatupidamist, ei ole kasutajale, kes teeb majandusotsuseid, vaid sellega tagatakse aus ja tõene raamatupidamine tulude-kulude ja muu kohta. Turumajandusliku kohtlemise määramiseks tehtava uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas raamatupidamist korraldatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamise standarditega.
(32)
Rainbow kontsern vaidles vastu väitele, et kontserni äriühingud on rikkunud rahvusvahelisi raamatupidamise standardeid ja praktikat, millele on viidatud turumajandusliku kohtlemise hinnangus: tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus, jätkuvuseelduse põhimõte, bilansi rubriikide õige liigitamine, kahjumi kajastamine, raamatupidamisarvestuses ainult äritegevusega seotud tehingute kirjendamine, kulude õige liigitamine ja kulumi arvestamine kuludelt, rahvusvaheliste raamatupidamise standardite ja Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete rakendamine vara väärtuse ja vara kulumi määramisel. Eespool osutatud rahvusvahelise raamatupidamise standardi rikkumised ilmnesid taotluses, mille kontsern esitas turumajandusliku kohtlemise saamiseks, ning kõiki asjaolusid kontrolliti kontserni äriühingutes kohapeal. Need väited, mis saadi äriühingutelt kõnealustes küsimustes pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avalikustamist, ei võimaldanud muuta järeldust, et äriühingud ei vasta 2. kriteeriumile.
(33)
3. kriteeriumi kohta väitis Rainbow kontsern, et taristuinvesteeringute tegemine ühele äriühingule tasuta on normaalne tegevus, mida esineb ka turumajanduses, et sellega meelitada investeeringuid, ning et sellise toetamise mõju äriühingu rahalisele seisundile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on tühine. Kuid asjaolu, et äriühing ei pidanud maksma taristu arendamise eest ja samal ajal sai sama maad kasutada väga väikese rendi eest, ei kujuta endast tavalist olukorda turumajanduses. Sellel eelisel on aga teisest küljest otsene mõju tootva äriühingu rahalisele seisundile ja tema võimele teha otsuseid vastavalt turul valitsevale olukorrale.
(34)
Komisjon kiitis heaks väitja argumendid GT Enterprise’i maakasutusõiguse kohta, nagu selgitatud põhjenduses 21. Teiste äriühingute maakasutusõiguse kohta esitatud väited aga ei olnud sellised, mille tõttu järeldusi tuleks muuta, sest ka äriühing ise tunnistas, et ei ole ühel juhul maksnud maa kasutamise eest kokkulepitud summat. Teise maakasutusõiguse juhu kohta väitis Rainbow kontsern, et asjaomases piirkonnas olevat maahind järsult tõusnud, mistõttu on normaalne, et maa on mõni aasta pärast ostmist hinnatud märksa kõrgemalt. Kuid äriühing on esitanud tõendid vastava piirkonna elamumaa kohta, mis ei ole asjakohane. Rainbow väitis lõpuks, et komisjoni seisukoht nõuda kinnitavaid tõendeid, et äriühing on maksnud turuväärtust väljendavat hinda, on ebamõistlikult koormav. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt kirjas, et turumajandusliku kohtlemise nõue peab „sisaldama piisavat tõendusmaterjali selle kohta, et tootja tegutseb turumajanduse tingimustes”. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.
(35)
Rainbow kontsern vaidlustab järelduse vara ülekandmisest ühele äriühingule ilma rahalise hüvituseta või muu turuhinnale vastava hüvituseta, põhjendusega, et see äriühing lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Äriühing lõpetas tõepoolest tootmise, kuid jätkas oma varasema toodangu müümist omamaisel turul. Seetõttu tuli ka selle äriühingu kohta anda turumajandusliku kohtlemise hinnang ning veenduda, et mitteturumajanduslikust majandusest ei ole üle kandunud olulisi moonutusi, mis võiksid mõjutada hindasid.
(36)
Seega tehti järeldus, et GT Enterprise ei täida turumajandusliku kohtlemise 1. ja 2. kriteeriumi, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. ei täida 2. ja 3. kriteeriumi, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi ning Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi. Kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei saa võimaldada seda kogu seotud äriühingute rühmale. Kuna ükski äriühing üksinda ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, ei saa järelikult Rainbow kontsernile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Selliste asjaolude tõttu otsustati pärast nõuandekomiteega konsulteerimist mitte võimaldada kontsernile turumajanduslikku kohtlemist.
2.2. Individuaalne kohtlemine
(37)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalne kohtlemine. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud,
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel, ja
-
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(38)
Kontserni kaks eksportivat tootjat, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid naatriumtsüklamaati, taotlesid individuaalset kohtlemist. Rainbow kontserni teistele äriühingutele ei olnud vaja teha individuaalse kohtlemise hindamist, sest nad ei ole vaatlusaluse toote eksportijad. Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võib seega võimaldada individuaalset kohtlemist.
2.3. Dumping
2.3.1. Võrdlusriik
(39)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.
(40)
Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Indoneesiat (võrdlusriik esialgses uurimises) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused.
(41)
Komisjonile ei ole tulnud ühtegi märkust võrdlusriigi valiku kohta.
(42)
Komisjon soovis teha koostööd Indoneesia tootjatega. Kirjad ja asjakohased küsimustikud saadeti kõikidele teadaolevatele äriühingutele. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse määramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus läbivaatamises osaliselt koostööd tegema. Kuna äriühing ei lubanud teha kontrollkäiku oma valdustesse, analüüsis komisjon esitatud andmete täielikkust ja järjepidevust. Leiti, et andmed on normaalväärtuse määramiseks piisavad ja usaldusväärsed ning Indoneesia tootja andis selgitusi, kui komisjon vajaduse korral neid soovis. Kasutatud teavet võrreldi läbivaatamise taotluses esitatud teabega.
(43)
Uurimise käigus selgus, et Indoneesias on samasuguse toote turul konkurents olemas.
(44)
Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva Indoneesia tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % Hiina vaatlusaluse toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht esinduslik. Samasuguse Indoneesia toote kvaliteedi, tehniliste näitajate ja standardite osas ei leitud Hiina toodetega võrreldes olulisi erinevusi. Seetõttu peeti Indoneesia turgu piisavalt esinduslikuks, et määrata selle alusel normaalväärtus.
(45)
Märgitakse, et peale teadaolevate Hispaania, Hiina ja Indoneesia tootjate ei ole komisjonile teada muid tootmisettevõtteid maailmas.
(46)
Kõike seda arvesse võttes jõuti järeldusele, et Indoneesia on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.
2.3.2. Normaalväärtuse määramine
(47)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud teabe põhjal järgmiselt. Märgitakse, et Indoneesia tootjat oli uuritud varasemas uurimises, mis oli seotud naatriumtsüklamaadi impordiga Indoneesiast (6). Leiti, et äriühingu nüüd küsimustiku vastustes esitatud andmed on usaldusväärsed ja on kindlaks aluseks käesoleva uurimise jaoks normaalväärtuse määramisel. Tõepoolest, keskmised müügihinnad ja keskmised toodangukulud on muutunud samal viisil kui keskmised toormekulud. Seda suundumust kinnitab ka liidu turul aset leidnud samasugune keskmise toormemaksumuse areng.
(48)
Leiti, et Indoneesia tootja samasuguse toote müük omamaisel turul on esinduslik müügimahu osas võrreldes Hiina vaatlusaluse kontserni Euroopa Liitu eksporditava vaatlusaluse tootega.
(49)
Seejärel määratles komisjon need tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb omamaisel turul ja mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida müüakse Euroopa Liitu eksportimiseks. Ilmnes, et Indoneesia tootja standardne tooteliik on otseselt võrreldav.
(50)
Uuriti, kas selle standardse tooteliigi, mida tootja müüb võrdlusriigi omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ekspordiks Euroopa Liitu müüdava tooteliigiga omamaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Nenditi, et teatavat liiki naatriumtsüklamaadi müük omamaisel turul on piisavalt esinduslik, kui seda liiki toote müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vähemalt 5 % selle võrreldavat liiki toote müügist, mida vaatlusalune kontsern Euroopa Liitu eksportis.
(51)
Samuti uuriti seda, kas omamaist müüki saab käsitleda tavapärase kaubandusena, ning sel eesmärgil määrati, kui suur osa uurimisperioodil toimunud standardse tooteliigi müügist sõltumatutele ostjatele oli kasumlik. Kuna samalaadse toote kasumlik müük omamaisel turul esindatud toote liigi kohta ületas 80 % kõnealuse toote müügist ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt võrdne tootmiskuludega, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks tegelik hind omamaisel turul, mis leiti kui kõigi omamaiste vastavat liiki toodete müügihindade kaalutud keskmine kogu uurimisperioodi vältel, sõltumata sellest, kas tegemist oli kasumliku müügiga või mitte.
(52)
Nende tooteliikide normaalväärtusemääramiseks, mida tootja võrdlusriigi omamaisel turul ei müünud, võeti aluseks kogu standardse tooteliigi müügi kaalutud keskmine müügihind, mida korrigeeriti kahe tooteliigi erinevuse arvestamiseks.
2.3.3. Ekspordihind
(53)
Kõik vaatlusaluse kontserni eksportivad tootjad müüsid toodangut ELi oma seotud kaubandusäriühingu kaudu, mille asukoht on väljaspool ELi. Algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt määrati ekspordihind tegelikult makstud või makstava hinna alusel, seega selle tootehinna alusel, millega seotud kaubandusäriühing müüs toote sõltumatule ostjale ELis.
2.3.4. Võrdlus
(54)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise hindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et arvestada erinevusi, mis mõjutavad hinda ning hindade võrreldavust. Seetõttu tehti kohandusi, et vastavalt vajadusele ja tõendusmaterjalile võtta arvesse veo-, kindlustuse, käsitlemise, laadimise ja lisakulusid ning laenukulusid.
2.3.5. Dumpingumarginaal
(55)
Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõikide eksportijate kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.
(56)
Sellise võrdlemise teel saadi dumpingumarginaal 14,2 % CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu maksmata.
2.4. Muutunud tingimuste püsivus
(57)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuriti, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas muutus on püsiva iseloomuga.
(58)
Praegused järeldused on tehtud olukorras, kus vaatlusaluse kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus jäeti käimasoleval läbivaatamisel rahuldamata, kuid esialgses uurimises vaatluse all olnud seotud äriühingute kontserni liikme GT Enterprise suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist. Asjaolud, mis viisid erineva järelduse tegemiseni seisnevad esiteks selles, et käimasoleval läbivaatamisel uuriti nelja kontserni äriühingut, kuid esialgses uurimises üksnes äriühingut GT Enterprise. Hiljaaegu kontserni laiendati ja reorganiseeriti, tehti märkimisväärseid investeeringuid ning ei ole ette näha, et selline olukord võiks lähemas tulevikus korduda. Teiseks leiti GT Enterprise puhul, et äriühingu tava mitte pidada selget raamatupidamist, sellist, mida auditeeritakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamise standarditele, on väljakujunenud tava ning ei ole märke, et see võiks edaspidi muutuda. Ka põhikiri, mis lubab riigil äriühingut mõjutada, on jõus olnud pikka aega ning ei ole märke, et seda võidaks edaspidi muuta. Selliste asjaolude tõttu leiti, et kontserni seisund, mis ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, on püsiv.
(59)
Ekspordihinna osas näitas uurimine teatavat püsivust vaatlusaluse kontserni hinnapoliitikas pikema aja jooksul, sest hind, mis oli vaatlusalusel tootel ELis ja hind, mis sellel oli kolmandates riikides, ei erinenud märgatavalt ning need järgisid ühesugust suundumust 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. See kinnitab järeldust, et praegu arvutatud dumpingumarginaal on tõenäoliselt püsiv.
(60)
Seetõttu leiti, et vaatlusaluse kontserni struktuur ja käitumine, ka need asjaolud, mille tõttu algatati käimasolev läbivaatamine, lähemas tulevikus tõenäoliselt ei muutu sedavõrd, et see võiks mõjutada käimasoleva läbivaatamise tulemusi. Seetõttu tehti järeldus, et muutunud olud on püsivad ja meetme kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam piisav dumpingu korvamiseks.
3. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE
(61)
Võttes arvesse järeldust, et dumping on suurenenud ning et muutunud olud on püsiva iseloomuga, jõuti seisukohale, et praegused meetmed ei ole enam piisavad kahjuliku dumpingu korvamiseks. Rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestatud meetmeid tuleks seega muuta äriühingu GT Enterprise osas ning samasugune tollimaks tuleks kehtestada teise sama kontserni eksportiva tootja suhtes määrust vastavalt muutes.
(62)
Käesoleva läbivaatamisega ei saa kehtestada individuaalset kahjumarginaali, kuna see läbivaatamine piirdub GT Enterprise’i ja sellega vaatlusaluses kontsernis seotud äriühingute dumpingu uurimisega. Seetõttu võrreldi käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali esialgses uurimises leitud kahjumarginaaliga. Kuna viimati nimetatud marginaal ületas käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali, tuleks vaatlusalusele kontsernile kehtestada samal tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks kui käesoleva läbivaatamisega leitud dumpingumarginaal.
(63)
Meetme osas otsustati, et muudetud dumpinguvastane tollimaks võiks olla samal kujul kui rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud meetmed. Meetmete tõhususe tagamiseks ja hinnapettuste ärahoidmiseks otsustati, et on asjakohane kehtestada tollimaks teatava suurusega rahasummana kilo kohta. Lõpptulemusena peaks vaatlusaluse kontserni toodetud ja Euroopa Liitu müüdava vaatlusaluse toote impordile kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, mis arvutatakse käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali järgi kui teatav summa kilo kohta, olema 0,23 eurot.
4. TEAVITAMINE
(64)
Vaatlusalusele kontsernile ja teistele asjaga seotud osalistele on teatavaks tehtud olulised tõsiasjad ja seisukohad, mille kohaselt on kavas teha ettepanek muuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.
(65)
Rainbow kontsern esitas märkused lõpliku teavitamise kohta. Põhiliselt olid märkused seotud kaebuse tagasivõtmisega Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi kohta toimuvas uurimises, mis piirdub kahe Hiina eksportiva tootjaga Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („Fang Da kontsern”) („paralleelne menetlus”) (7). Rainbow väitis, et kaebuse tagasivõtmine paralleelses menetluses peaks loogiliselt ja õiguslikult viima ka teiste Hiina tootjate vastu kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseni või vähemalt Rainbow kontserni suhtes peetava käimasoleva läbivaatamise lõpetamiseni.
(66)
Rainbow nõudis rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamist, väites, et kuna puuduvad järeldused, et Fang Da import toimuks dumpinguhindadega ja/või Fang Da import põhjustaks kahju, on algmääruse artikli 9 lõike 5 mittediskrimineerimise sätte kohaselt nõutav kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetada. Oma väite toetuseks viitas ta varasematele nõukogu määrustele, kus samaaegsed vahepealsed läbivaatamised teatavate riikide impordi suhtes olid lõpetatud ilma meetmeid kehtestamata, kui meetmete kehtestamisest oli loobutud dumpinguvastases uurimises, mis oli seotud ühesuguste toodete impordiga muudest riikidest (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, (8) rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted) (9). Märgitakse, et need juhtumid on seotud uurimisega, mis hõlmas mitut riiki ning mittediskrimineerimise põhimõtet kohaldati mitmest riigist pärit impordi suhtes. Teiseks oli nendel juhtudel mõne riigi suhtes meetmete lõpetamise põhjus see, et teiste riikide suhtes meetmeid ei kehtestatud, kuna nõukogu ei võtnud õigusaktiga ettenähtud aja jooksul ettepanekut vastu (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted). Niisiis kuigi osutatud juhtudel peeti vajalikuks dumpinguvastaste meetmete menetlemine samaaegsetes menetlustes lõpetada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise tõttu, ei ole need juhud olulised käesoleva läbivaatamise seisukohast. Järgmine viide oli naatriumglutamaadi (10) juhtumi käsitlusele, mille puhul kaebuse esitaja võttis tagasi oma kaebuse Brasiiliast pärit impordi kohta, kuigi leiti, et import toimub dumpinguhinnaga. Kõnealusel juhul kavandati mitte kiita heaks kaebuse tagasivõtmist, kuna leiti, et meetmete võtmine teiste riikide vastu olukorras, kus Brasiilia suhtes meetmeid ei võeta, oleks diskrimineeriv.
(67)
Need kaks kõnealust juhtumit on küllaltki erinevad. Paralleelmenetluses võeti kaebus tagasi ning tehti otsus, et menetluse lõpetamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käimasolevas läbivaatamises kaebust tagasi ei võetud ning leiti, et Rainbow kontserni dumping suurenes. Seetõttu ei kujuta kõnealuse kontserni puhul tollimaksu suurendamine endast diskrimineerimist.
(68)
Rainbow kontsern nõudis veel, et kaebuse tagasivõtmisel tuleks käimasolev läbivaatamine Rainbow kontserni suhtes lõpetada, kuna ühe ja sama protseduurilise dokumendi alusel on algatatud kaks menetlust, mis hõlmavad sama uurimisperioodi ning kaebuse esitaja käsitles kaebuses Fang Da kontserni ja Rainbow kontserni kõikidel praktilistel eesmärkidel koos.
(69)
Teiseks väitis kontsern, et vaatamata sellele, et Fang Da kontserni suhtes on algatatud uurimine algmääruse artikli 5 kohaselt, on Fang Da kontserniga seotud impordi ja Rainbow kontserniga seotud impordi suhtes käimasolev uurimine õiguslikult ja kõikidel praktilistel eesmärkidel sisuliselt üks ja sama uurimine. Lõpuks väitis kontsern, et võttes arvesse menetluse ja uurimise erinevust, mis tuleneb algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatust, järeldub sellest, et Fang Da kontserni suhtes toimus tegelikult menetlus, kuigi esialgse uurimisega kontsernile kohaldatud tollimaksumäär oli null. Seetõttu peaks Fang Da kontserniga seotud impordi suhtes esitatud kaebuse tagasivõtmine viima ka Rainbow kontserni suhtes käimas oleva uurimise lõpetamiseni.
(70)
Selle kohta märgitakse, et kaebuse esitaja esitatud dokument kujutab endast algmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastase uurimise kaebust ning käesolevat algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taotlust. Ka esitas ta piisavalt tõendeid kummagi menetluse eraldi algatamise põhjendamiseks. Tõepoolest, komisjon algatas artikli 5 kohase uurimise ning vahepealse läbivaatamise kahe eraldi algatamisteatega. Niisiis on algmääruse artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastane uurimine ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt algatatud vahepealne läbivaatamine kaks eraldi menetlust.
(71)
Rainbow kontsern esitas veelgi vastuväiteid spekulatsioonidega kaebuse tagasivõtmise võimalike põhjuste kohta. Kuna need on hüpoteetilised ja ei ole asjaga seotud, ei saa nendele vastata ja need lükatakse tagasi.
(72)
Lõpuks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on silmanähtavalt rikkunud kontserni õigust saada kümme päeva aega, et esitada märkusi lõpliku teavitamise kohta, sest mittekonfidentsiaalne tagasivõtmise teade avalikustati alles 7 päeva enne märkuste esitamise lõpptähtaega.
(73)
Nagu selgitatud põhjenduses 70, on artikli 5 kohaselt toimuv uurimine, millega seoses Rainbow kontsernile lähetati teave kaebuse tagasivõtmise kohta, käimasoleva läbivaatamisega võrreldes eraldi menetlus. Rainbow kontsern on artikli 5 kohaselt toimuva läbivaatamise seisukohalt huvitatud isik ja sellel põhjusel teavitati teda kaebuse tagasivõtmisest. Kõnealune teade ei ole käimasoleva läbivaatamise lõplik teavitamine. Rainbow kontsernil oli 30 päeva aega, et esitada käimasolevas menetluses märkusi lõpliku teavitamise kohta. Seega ei ole rikutud tema õigust saada piisavalt aega märkuste esitamiseks.
(74)
Kokkuvõtteks märgitakse, et saadud märkused ei olnud sellised, mille põhjal oleks tulnud muuta tehtud järeldusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Arqtikkel 1
Käesolevaga muudetakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 492/2010 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabeli osa:
Riik
Äriühing
Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta)
TARICi lisakood
„Hiina Rahvavabariik
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik
0,11
A473”
järgmisega:
Riik
Äriühing
Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta)
TARICi lisakood
„Hiina Rahvavabariik
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Hiina Rahvavabariik
0,23
A473”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. mai 2012