NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 255/2010
ze dne 25. března 2010,
kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise má stanovit opatření týkající se uspořádání toku letového provozu (dále jen „ATFM“) s cílem optimalizovat dostupnou kapacitu při užívání vzdušného prostoru a zlepšit činnosti související s ATFM.
(2)
Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) byla v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), pověřena, aby k ATFM vytvořila prováděcí pravidla. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 7. prosince 2007.
(3)
Jednotné uplatňování zvláštních pravidel a postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe má zásadní význam pro dosažení optimálního využití dostupné kapacity řízení letového provozu prostřednictvím účinného uspořádání a provozu činnosti ATFM.
(4)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Opatřením ATFM by však měla podléhat vojenská letadla provozovaná v rámci všeobecného letového provozu, jsou-li provozována nebo mají-li být provozována ve vzdušném prostoru nebo na letištích, na něž se opatření ATFM vztahují.
(5)
V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 by při definování a provádění opatření ATFM měly být zajištěny základní bezpečnostní a obranné zájmy členských států.
(6)
Organizace Eurocontrol zřídila s ohledem na doporučení Evropského oblastního navigačního plánu Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) jediné centrální stanoviště ATFM pověřené plánováním, koordinací a prováděním opatření ATFM. Členské státy by měly být povinny přijmout nezbytná opatření, kterými zajistí, aby centrální stanoviště ATFM optimalizovalo celkový dopad opatření ATFM na evropskou síť uspořádání letového provozu (dále jen „EATMN“).
(7)
Opatření ATFM by měla vycházet ze zásad stanovených organizací ICAO a všechny strany v systému ATFM by se měly řídit pravidly, která zajišťují, aby kapacita řízení letového provozu byla užívána bezpečně a v co největší možné míře.
(8)
Opatření ATFM by měla zohledňovat dostupnost tratí a vzdušného prostoru zejména prostřednictvím pružného užívání vzdušného prostoru všemi příslušenými stranami včetně buňky uspořádání vzdušného prostoru, uvedeného v nařízení Komise (ES) č. 2150/2005 ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru (3).
(9)
Aby byla optimalizována dostupná kapacita EATMN včetně letišť, měly by být stanoveny postupy zaměřené na posílení souladu mezi letištními sloty a letovými plány.
(10)
Je vhodné poskytnout členským státům a stranám zúčastněným v ATFM dostatečný čas k dosažení souladu s požadavky uspořádání toku letového provozu.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na uspořádání toku letového provozu (dále jen „ATFM“) s cílem optimalizovat dostupnou kapacitu evropské sítě uspořádání letového provozu (dále jen „EATMN“) a zlepšit činnosti související s ATFM.
2. Toto nařízení se v rámci vzdušného prostoru uvedeného v čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004 vztahuje na:
a)
všechny lety, jež mají být provozovány nebo se provozují v rámci všeobecného letového provozu a v souladu s pravidly pro let podle přístrojů (dále jen „IFR“), ať zcela, nebo zčásti;
b)
všechny fáze letů uvedených v písmenu a) a uspořádání letového provozu.
3. Toto nařízení se vztahuje na tyto strany (nebo zástupce jednající jejich jménem) zapojené do činností souvisejících s ATFM:
a)
provozovatelé letadel;
b)
stanoviště letových provozních služeb (dále jen „ATS“), včetně ohlašoven ATS a letištních služeb řízení;
c)
letecké informační služby;
d)
subjekty zapojené do uspořádání vzdušného prostoru;
e)
řídící orgány letišť;
f)
centrální stanoviště ATFM;
g)
místní stanoviště ATFM;
h)
koordinátoři slotů z koordinovaných letišť.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 (4).
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„opatřením uspořádání toku letového provozu (ATFM)“ se rozumí opatření přijatá k provádění činností souvisejících s uspořádáním toku letového provozu a s řízením kapacity;
2)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním nebo nabízející provozování letadel;
3)
„pravidly pro let podle přístrojů (IFR)“ se rozumí pravidla pro let podle přístrojů definovaná v příloze 2 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
4)
„ohlašovnou letových provozních služeb (ATS)“ se rozumí stanoviště ATS zřízené za účelem přijímání hlášení týkajících se ATS a letových plánů, předkládaných před prvním vydáním letového povolení;
5)
„místním stanovištěm uspořádání toku letového provozu (ATFM)“ se rozumí místo uspořádání toku provozu provozované v zájmu jednoho nebo více míst uspořádání toku provozu jako styčné místo mezi centrálním stanovištěm ATFM a stanovištěm ATS nebo skupinou těchto stanovišť;
6)
„kritickou událostí“ se rozumí neobvyklá nebo krizová situace, jež má za následek významné snížení kapacity EATMN, zásadní nerovnováhu mezi kapacitou EATMN a poptávkou nebo zásadní selhání toku informací v jedné nebo více částech EATMN;
7)
„odletovým slotem uspořádání toku letového provozu (ATFM)“ se rozumí vypočítaný čas vzletu přidělený centrálním stanovištěm ATFM s časovou tolerancí, využívanou místním stanovištěm ATS;
8)
„směrováním tratí a provozu“ se rozumí metodika a postupy pro používání tratí letadly;
9)
„duplicitním letovým plánem“ se rozumí více než jeden letový plán pro tentýž plánovaný let mezi dvěma letišti;
10)
„konfigurací sektoru stanoviště letových provozních služeb (ATS)“ se rozumí čtyřrozměrný popis sektoru nebo skupiny sektorů vzdušného prostoru stanoviště ATS, který může být provozován nebo které mohou být provozovány trvale nebo dočasně;
11)
„dobou pojíždění po ploše letiště“ se rozumí předem určená hodnota času od zahájení pojíždění pro vzlet až do fáze vzletu, vyjádřená v minutách a platná za běžného letištního provozu;
12)
„aktualizovanou polohou letu“ se rozumí poloha letadla aktualizovaná na základě přehledových údajů, údajů letového plánu nebo hlášení o poloze;
13)
„povolením ATC“ se rozumí oprávnění letadlu postupovat podle podmínek určených stanovištěm řízení letového provozu;
14)
„pozastavením platnosti letového plánu“ se rozumí postup zahájený subjektem, který vykonává činnosti související s ATFM, s cílem zajistit, aby provozovatel provedl před uskutečněním letu změnu v letovém plánu;
15)
„leteckou službou“ se rozumí let nebo série letů za účelem přepravy cestujících, nákladu nebo poštovních zásilek za úplatu;
16)
„provozním deníkem“ se rozumí deník systému ATFM převedený do databáze, která umožňuje rychlé vyhledávání údajů týkajících se ATFM.
Článek 3
Struktura uspořádání toku letového provozu
1. Plánování, koordinace a provádění opatření ATFM stranami uvedenými v čl. 1 odst. 3 jsou v souladu s předpisy ICAO upřesněnými v příloze.
2. ATFM se řídí těmito zásadami:
a)
Opatření ATFM:
i)
předchází poptávce po letovém provozu převyšující deklarovanou kapacitu řízení letového provozu sektorů a letišť,
ii)
využívají kapacitu EATMN v maximální možné míře s cílem optimalizovat účinnost EATMN a minimalizovat nepříznivé dopady na provozovatele,
iii)
optimalizují kapacita EATMN pomocí vývoje a uplatňování opatření stanovišť ATS ke zvýšení kapacity,
iv)
podporují řízení kritických událostí;
b)
místní stanoviště ATFM a centrální stanoviště ATFM jsou považovány za součást činnosti ATFM.
3. Přidělování odletových slotů ATFM upřednostňuje lety podle pořadí jejich plánovaného dosažení místa, pro které bude uplatněno opatření ATFM, ledaže si zvláštní okolnosti vyžádají uplatnění jiného prioritního pravidla, jež bylo formálně schváleno a slouží ku prospěchu EATMN.
První pododstavec lze uplatnit na lety, které nejsou schopny přijmout možnost přesměrování, aby se zamezilo nebo zmírnilo přetížení oblastí, a to s ohledem na místo a rozsah přetížené oblasti.
Článek 4
Všeobecné povinnosti členských států
1. Členské státy zajistí, aby činnost ATFM byla dostupná pro strany uvedené v čl. 1 odst. 3 24 hodin denně.
2. Definice a provádění opatření ATFM jsou slučitelné s požadavky členských států na bezpečnost a obranu, aby byla zajištěna účinnost plánování, přidělování a užívání vzdušného prostoru ve prospěch stran uvedených v čl. 1 odst. 3.
3. Pro spolupráci stran zapojených do činnosti ATFM, stanovišť ATS a subjektů zapojených do uspořádání vzdušného prostoru se stanoví jednotné postupy, aby užívání vzdušného prostoru bylo optimalizováno.
4. Vypracuje se společný referenční dokument obsahující metodiku, postupy a popis směrování tratí a provozu. Kde je to vhodné, musí být s tímto společným referenčním dokumentem zcela v souladu zveřejnění dostupnosti tratí v národních leteckých informačních příručkách.
5. V souladu s předpisy ICAO uvedenými v příloze se vypracují společné postupy pro podání žádosti o výjimku z přidělení odletového slotu ATFM. Tyto postupy jsou koordinovány s centrálním stanovištěm ATFM a zveřejněny v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 5
Povinnosti členských států týkající se centrálního stanoviště ATFM
Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM:
a)
optimalizovalo účinky na celkovou výkonnost EATMN metodou plánování, koordinace a provádění opatření ATFM;
b)
konzultovalo s provozovateli otázky definování opatření ATFM;
c)
zajistilo účinné provádění opatření ATFM spolu s místními stanovišti ATFM;
d)
ve spolupráci s místními stanovišti ATFM určilo alternativní směrování tratí, aby zamezilo nebo zmírnilo přetížení oblastí, a to s ohledem na účinky celkové výkonnosti EATMN;
e)
nabídlo přesměrování těch letů, které by optimalizovaly účinky uvedené v písmenu d);
f)
provozovatelům a stanovištím ATS včas poskytovalo informace o ATFM včetně:
i)
plánovaných opatření ATFM,
ii)
dopadu opatření ATFM na čas vzletu a letový profil jednotlivých letů;
g)
sledovalo případy chybějících a duplicitních letových plánů, které byly podány;
h)
pozastavilo platnost letového plánu, pokud ani s ohledem k časové toleranci nelze dodržet odletový slot ATFM a nový předpokládaný čas zahájení pojíždění není znám;
i)
sledovalo počet výjimek udělených v souladu s čl. 4 odst. 5.
Článek 6
Všeobecné povinnosti stanovišť ATS
1. Je-li třeba uplatnit opatření ATFM, stanoviště ATS spolupracují prostřednictvím místního stanoviště ATFM s centrálním stanovištěm ATFM s cílem zajistit, aby dané opatření bylo zvoleno s ohledem na optimalizaci účinků celkové výkonnosti EATMN.
2. Je-li to nezbytné, ohlašovny ATS usnadňují výměnu informací mezi piloty nebo provozovateli a místním nebo centrálním stanovištěm ATFM.
3. Stanoviště ATS zajistí, aby opatření ATFM uplatňovaná pro letiště byla koordinována s příslušným řídícím orgánem letiště tak, aby byla zajištěna účinnost plánování a využívání letiště ve prospěch stran uvedených v čl. 1 odst. 3.
4. Stanoviště ATS oznamují centrálnímu stanovišti ATFM prostřednictvím místního stanoviště ATFM všechny případy, které mohou mít dopad na kapacitu řízení letového provozu nebo na poptávku po letovém provozu.
5. Stanoviště ATS poskytují centrálnímu stanovišti ATFM tyto údaje a jejich následné aktualizace s tím, že tyto údaje předkládají včas a zajišťují jejich kvalitu:
a)
dostupnost uspořádání vzdušného prostoru a tratí;
b)
konfigurace a aktivace sektorů stanovišť ATS;
c)
doby pojíždění po ploše letiště;
d)
kapacitu sektoru řízení letového provozu a kapacitu letiště;
e)
dostupnost tratí včetně dostupnosti dané uplatněním pružného užívání vzdušného prostoru v souladu s nařízením (ES) č. 2150/2005;
f)
aktualizované polohy letů;
g)
odchylky od letových plánů;
h)
dostupnost vzdušného prostoru včetně dostupnosti dané uplatněním pružného užívání vzdušného prostoru v souladu s nařízením (ES) č. 2150/2005;
i)
skutečné časy vzletů.
Údaje se zpřístupňují stranám uvedeným v čl. 1 odst. 3 a poskytují se bezplatně centrálnímu stanovišti ATFM a prostřednictvím tohoto stanoviště.
6. Stanoviště ATS na letišti odletu zajišťuje, aby:
a)
v případě, že let podléhá odletovému slotu ATFM, že je tento slot obsažen v povolení ATC;
b)
lety dodržovaly odletové sloty ATFM;
c)
letům, které i s ohledem na stanovenou časovou toleranci nedodrží svůj předpokládaný čas zahájení pojíždění, nebylo dáno povolení ke vzletu;
d)
letům, u kterých byla zamítnuta nebo pozastavena platnost letového plánu, nebylo dáno povolení ke vzletu.
Článek 7
Všeobecné povinnosti provozovatelů
1. Na každý plánovaný let se vztahuje jediný letový plán. Tento podaný letový plán musí správným způsobem vyjadřovat profil plánovaného letu.
2. Všechna příslušná opatření ATFM a jejich změny jsou zahrnuty do provedení plánovaného letu a jsou předávány pilotovi.
3. Při odletu z letiště, které nepodléhá odletovému slotu ATFM, jsou provozovatelé povinni dodržet svůj předpokládaný čas zahájení pojíždění s ohledem na časovou toleranci, jak stanoví příslušné předpisy ICAO uvedené v příloze.
4. Jestliže byla v souladu s čl. 5 písm. h) pozastavena platnost letového plánu, příslušný provozovatel zajistí, aby byl letový plán aktualizován nebo zrušen.
Článek 8
Všeobecné povinnosti řídících orgánů letišť
Řídící orgány letišť oznamují centrálnímu stanovišti ATFM přímo nebo prostřednictvím místního stanoviště ATFM nebo stanovišť ATS nebo oběma způsoby všechny události, jež mohou mít dopad na kapacitu řízení letového provozu nebo na poptávku po letovém provozu. Je-li oznámení učiněno přímo, informují místní stanoviště ATFM a stanoviště ATS.
Článek 9
Soulad letových plánů s letištními sloty
1. Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM nebo místní stanoviště ATFM poskytlo koordinátorovi letištních slotů nebo řídícímu orgánu koordinovaného letiště na jeho žádost schválený letový plán letu provozovaného na tomto letišti ještě před tím, než se tento let uskuteční. Koordinátoři letištních slotů nebo řídící orgány koordinovaných letišť zajistí ke schváleným letovým plánům poskytnutým centrálním stanovištěm ATFM nebo místním stanovištěm ATFM přístup.
2. Před uskutečněním letu poskytnou provozovatelé letišti odletu a letišti určení potřebné informace, které umožní korelaci označení letu v letovém plánu s označením oznámeným pro odpovídající letištní slot.
3. Provozovatel, řídící orgán letiště a stanoviště ATS jsou oprávněni hlásit koordinátorovi letištních slotů případy opakovaného poskytování leteckých služeb v časech zásadně se odlišujících od přidělených letištních slotů nebo případy užívání slotů zásadně odlišným způsobem, než jaký byl uveden v době přidělení, pokud je tím poškozován letištní nebo letový provoz.
4. Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM hlásilo koordinátorům letištních slotů případy opakovaného poskytování leteckých služeb v časech zásadně se odlišujících od přidělených letištních slotů nebo případy užívání slotů zásadně odlišným způsobem, než jaký byl uveden v době přidělení, pokud je tím poškozováno ATFM.
Článek 10
Povinnosti týkající se kritických událostí
1. Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM stanovilo a zveřejnilo postupy ATFM pro zvládání kritických událostí s cílem minimalizovat narušení EATMN.
2. Při přípravě na kritické události stanoviště ATS a řídící orgány letišť koordinují relevantnost a obsah nouzových postupů včetně úpravy prioritních pravidel s provozovateli, kteří jsou kritickými událostmi zasaženi.
Nouzové postupy zahrnují:
a)
organizační a koordinační opatření;
b)
opatření ATFM k řízení přístupu do postižených oblastí s cílem předejít poptávce po leteckém provozu, převyšující deklarovanou kapacitu celého příslušného vzdušného prostoru či celých příslušných letišť nebo jejich části;
c)
okolnosti, podmínky a postupy uplatňování prioritních pravidel u letů, přičemž se zohledňují základní zájmy bezpečnostní a obranné politiky členských států;
d)
opatření k obnovení normálního stavu.
Článek 11
Sledování souladu s opatřeními ATFM
1. Členské státy zajistí, aby v případě, že míra dodržování odletových slotů ATFM na letišti odletu dosáhne za daný rok 80 % nebo méně, stanoviště ATS na tomto letišti poskytlo příslušné informace o nesouladu a o opatřeních, která dodržování odletových slotů ATFM zajistí. Tato opatření se uvedou ve zprávě, kterou příslušný členský stát předloží Komisi.
2. Stanoviště ATS na příslušném letišti poskytne náležité informace o tom, že na tomto letišti nebylo dodrženo zamítnutí nebo pozastavení platnosti letového plánu, a o opatřeních přijatých k zajištění toho, aby tato skutečnost dodržena byla. Tato opatření se uvedou ve zprávě, kterou příslušný členský stát předloží Komisi.
3. Členské státy zajistí, aby:
a)
centrální stanoviště ATFM uvědomilo každý členský stát, který udělil výjimky v míře převyšující 0,6 % ročního objemu odletů tohoto členského státu;
b)
pokud byl členský stát uvědomen podle písmene a), aby vypracoval zprávu s podrobnými údaji o poskytnutých výjimkách, kterou předloží Komisi.
4. Členské státy zajistí, aby v případě zjištění nesouladu vyplývajícího z čl. 5 písm. g) oznámilo centrální stanoviště ATFM tento nesoulad provozovateli.
5. Provozovatelé předloží o každém případu nesouladu s opatřeními ATFM centrálnímu stanovišti ATFM zprávu obsahující podrobné údaje o okolnostech, které vedly k absenci letového plánu nebo duplicitních letových plánů, a o opatřeních přijatých k odstranění tohoto nesouladu.
6. Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM vypracovalo výroční zprávu s podrobnými údaji o případech chybějících nebo duplicitních letových plánů, které byly podány a aby tato zpráva byla předložena Komisi.
7. Členské státy provádějí roční přezkum dodržování opatření ATFM, aby zajistily, že strany uvedené v čl. 1 odst. 3 dodržování těchto opatření zlepší.
Článek 12
Hodnocení výkonnosti
1. Při provádění článku 11 členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM vypracovávalo výroční zprávy vypovídající o kvalitě ATFM, zahrnující:
a)
příčiny opatření ATFM;
b)
dopad opatření ATFM;
c)
dodržování opatření ATFM;
d)
přispění stran uvedených v čl. 1 odst. 3 k optimalizaci celkového síťového účinku.
2. Členské státy zajistí, aby centrální stanoviště ATFM vytvořilo a spravovalo archiv údajů týkajících se ATFM, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 5, letových plánů, provozních deníků a příslušných kontextuálních údajů.
Údaje uvedené v prvním pododstavci se uchovávají po dobu dvou let od jejich předložení a zpřístupňují se Komisi, členským státům, stanovištím ATS a provozovatelům.
Tyto údaje se zpřístupňují koordinátorům letišť a provozovatelům letišť s cílem napomoci jejich pravidelnému hodnocení deklarované kapacity.
Článek 13
Bezpečnostní požadavky
Členské státy zajistí, aby před zavedením jakýchkoliv zásadních změn systémů a postupů ATFM bylo provedeno hodnocení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a hodnocení a zmírnění rizik, včetně hodnocení procesu řízení bezpečnosti zaměřeného na celý životní cyklus systému uspořádání letového provozu.
Článek 14
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby personál stran uvedených v čl. 1 odst. 3, která je zapojen do činností souvisejících s ATFM, byl:
a)
řádně poučen o ustanoveních tohoto nařízení;
b)
patřičně vyškolen a byl způsobilý k výkonu své pracovní funkce.
2. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby strany uvedené v čl. 1 odst. 3, které zodpovídají za činnost ATFM:
a)
vytvořily a spravovaly provozní příručky obsahující potřebné pokyny a informace, které jejich provoznímu personálu umožní uplatňovat ustanovení tohoto nařízení;
b)
zajistily, aby tyto příručky byly jednotné, přístupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala vhodnému řízení kvality a vedení dokumentace;
c)
zajistily, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do 26. září 2011 a oznámí jí neprodleně i všechny jejich následné změny.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 26. září 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. března 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 255/2010,
25. märts 2010,
milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 7,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjonil tuleb sätestada lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud meetmed, mille eesmärk on optimeerida õhuruumi olemasoleva läbilaskevõime kasutamist ja parandada lennuliiklusvoogude juhtimise protsesse.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (2) artikli 8 lõike 1 kohaselt on Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonile (Eurocontrol) antud volitused töötada välja lennuvoogude juhtimise rakenduseeskirjad. Käesolev määrus põhineb volituste andmisest tuleneval 7. detsembri 2007. aasta aruandel.
(3)
Konkreetsete eeskirjade ja menetluste ühetaoline kohaldamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis on määrav tegur olemasoleva lennujuhtimisvõimekuse optimaalse kasutuse saavutamisel lennuvoogude juhtimise funktsiooni tõhusa haldamise ja toimimise kaudu.
(4)
Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2. Üldises lennuliikluses osalevate sõjalennukite suhtes peaksid aga kehtima lennuvoogude juhtimise meetmed, kui kõnealused lennukid kasutavad või kavatsevad kasutada õhuruumi või lennuvälju, mille suhtes kohaldatakse lennuvoogude juhtimise meetmeid.
(5)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 13 tuleks lennuvoogude juhtimise meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel kaitsta liikmesriikide esmatähtsaid julgeoleku- ja kaitsepoliitilisi huvisid.
(6)
Eurocontrol on loonud ühe lennuvoogude juhtimise keskse üksuse, kes vastutab lennuvoogude juhtimise meetmete kavandamise, kooskõlastamise ja elluviimise eest, võttes arvesse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) esitatud soovitusi. Liikmesriigid peaksid olema kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lennuvoogude juhtimise keskne üksus optimeeriks lennuvoogude juhtimise meetmete üldist mõju Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgule (edaspidi „EATMN”).
(7)
Lennuvoogude juhtimise meetmed peaksid põhinema ICAO kehtestatud põhimõtetel ja kõik lennuvoogude juhtimise süsteemi osalised peaksid järgima eeskirju, millega tagatakse, et lennujuhtimisvõimekust kasutatakse ohutult ja võimalikult ulatuslikult.
(8)
Lennuvoogude juhtimise meetmed peaksid arvesse võtma lennuteede ja õhuruumi kättesaadavust, eriti õhuruumi paindlikku kasutamist rakendades, nagu on ette nähtud komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2150/2005 (milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks) (3) kõikide asjaosaliste, sh õhuruumi korraldamise üksuse suhtes.
(9)
EATMNi olemasoleva võimsuse, sh lennuväljade läbilaskevõime optimeerimiseks tuleks kehtestada menetlused, mille eesmärk on suurendada lennujaamade teenindusaegade ja lennuplaanide vahelist kooskõla.
(10)
Liikmesriikidele ja lennuvoogude juhtimisega seotud protsesside osapooltele tuleks anda piisavalt aega nende tegevuse lennuvoogude juhtimise nõuetega kooskõlla viimiseks.
(11)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesolevas määruses sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise nõuded, et optimeerida Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (edaspidi „EATMN”) olemasolevat võimsust ja parandada lennuvoogude juhtimise protsesse.
2. Määrust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 1 lõikes 3 osutatud õhuruumis
a)
kõikide selliste lendude suhtes, mida kavatsetakse teha või mida tehakse üldise lennuliikluse raames ning osaliselt või tervikuna instrumentaallennu reeglite kohaselt;
b)
punktis a osutatud lendude kõikide etappide ja lennuliikluse korraldamise suhtes.
3. Määrust kohaldatakse lennuvoogude juhtimise protsesside järgmiste osaliste või nende nimel tegutsevate esindajate suhtes:
a)
õhusõidukite käitajad;
b)
lennuliiklusteeninduse (edaspidi „ATS”) üksused, sealhulgas ATSi bürood ja lähenemislennujuhtimise teenistused;
c)
aeronavigatsiooniteabe teenistused;
d)
õhuruumi korraldamisega seotud üksused;
e)
lennuvälja juhtorganid;
f)
lennuvoogude juhtimise keskne üksus;
g)
lennuvoogude juhtimise kohalikud üksused;
h)
lennuoperatsioone koordineerivate lennuväljade teenindusaegade koordineerijad.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (4) artiklis 2.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennuliiklusvoogude juhtimise meede”- meetmed, mida võetakse lennuliiklusvoo ja läbilaskevõime juhtimiseks;
2) „käitaja”- õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust pakkuv isik, organisatsioon või ettevõte;
3) „instrumentaallennu reeglid”- 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsiooni”) 2. lisas kindlaksmääratud instrumentaallennu reeglid;
4) „lennuliiklusteeninduse (ATS) büroo”- ATSi üksus, mis on loodud eesmärgiga võtta vastu ATSiga seotud teateid ja lennuplaane, mis esitatakse enne lennujuhtimisüksuse esimese loa andmist;
5) „lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus”- lennuliiklusvoo juhtimise üksus, mis tegutseb lennuliiklusvoo juhtimise ühe või mitme üksuse nimel lennuliiklusvoogude juhtimise keskse üksuse ja ATSi üksuse või selliste üksuste rühma vahel;
6) „kriitiline juhtum”- ebatavaline olukord või kriis, millega kaasneb EATMNi võimsuse märgatav vähenemine, EATMNi võimsuse ja nõudluse vaheline tasakaalustamatus või märkimisväärselt puudulik teabevahetus EATMNi ühe või mitme osa vahel;
7) „lennuliiklusvoogude juhtimise kohane väljalennuaeg”- väljaarvutatud stardiaeg, mille eraldab ATFMi keskne üksus koos ATSi kohaliku üksuse hallatava ajahälbega;
8) „lennuteede ja -liikluse suunised”- tegevuspõhimõtted ja menetlused, mille kohaselt õhusõidukid kasutavad marsruute;
9) „mitmekordne lennuplaan”- rohkem kui üks lennuplaan, mis on seotud sama kavandatud lennuga kahe lennuvälja vahel;
10) „lennujuhtimisüksuse õhuruumisektori konfiguratsioon”- ATSi üksuse sellise õhuruumisektori või sektorite rühma neljamõõtmeline kirjeldus, mida võidakse kasutada alaliselt või ajutiselt;
11) „lennuvälja ruleerimisaeg”- eelnevalt kindlaks määratud liikumise alguse ja stardiaja vaheline aeg, mida väljendatakse minutites ja mis kehtib lennujaama normaalse töö jooksul;
12) „õhusõiduki ajakohastatud asukoht”- õhusõiduki asukoht, mida ajakohastatakse seireandmete, lennuplaaniandmete ja asukohateadete alusel;
13) „lennujuhtimisüksuse luba”- õhusõidukile antav luba liikumiseks lennujuhtimisüksuse määratud tingimustel;
14) „lennuplaani peatamine”- protsess, mille algatab lennuliiklusvoogude juhtimise üksus selle tagamiseks, et käitaja muudaks lennuplaani enne lennu sooritamist;
15) „lennuteenus”- lend või lendude sari, et vedada reisijaid, lasti või posti tasu või rendi eest;
16) „tegevuslogi”- lennuliiklusvoogude juhtimise süsteemi logi, mis muudetakse andmebaasiks, et võimaldada lennuliiklusvoogude juhtimise andmete kiiret otsingut.
Artikkel 3
Lennuliiklusvoo juhtimise raamistik
1. Artikli 1 lõikes 3 osutatud osalised kavandavad, kooskõlastavad ja viivad ellu lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele.
2. Lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud põhimõtted on järgmised:
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed
i)
väldivad liigset nõudlust lennuliikluse järele võrreldes sektorite ja lennuväljade deklareeritud lennujuhtimisvõimekusega;
ii)
kasutavad EATMNi võimsust võimalikult ulatuslikult, et optimeerida EATMNi tõhusust ja vähendada kahjulikku mõju käitajatele;
iii)
optimeerivad EATMNi võimsust, mida on võimalik saavutada võimsust suurendavate meetmete väljatöötamise ja kohaldamisega ATSi üksuste poolt;
iv)
toetavad kriitiliste juhtumite haldamist;
b)
kohalikke lennuliiklusvoogude juhtimise üksusi ja lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust käsitatakse lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooni osana.
3. Lennuliiklusvoogude juhtimise kohaste väljalennuaegade jaotamisel antakse eelisõigus lendudele järjekorras, mille alusel nad kavandatult saabuvad kohta, mille suhtes lennuliiklusvoogude juhtimise meedet kohaldatakse, kui eriolukord ei nõua erineva eelisõiguse eeskirja kohaldamist, milles on ametlikult kokku lepitud ja mis toob EATMNile kasu.
Esimest lõiku võib kohaldada selliste lendude suhtes, mille puhul ei ole võimalik nõustuda marsruudi muutmisega, et vältida ülekoormatud piirkondi või vähendada nende ülekoormatust, võttes arvesse ülekoormatud piirkonna asukohta ja ulatust.
Artikkel 4
Liikmesriikide üldised kohustused
1. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise funktsioon on artikli 1 lõikes 3 osutatud osalistele ööpäev läbi kättesaadav.
2. Lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed määratakse kindlaks ja neid rakendatakse kooskõlas liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsenõuetega, et tagada õhuruumi tõhus planeerimine, eraldamine ja kasutamine artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste poolt.
3. Õhuruumi kasutamise optimeerimiseks kehtestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooniga seotud osaliste, ATSi üksuste ja õhuruumi korraldamisega seotud üksuste jaoks ühtlustatud menetlus.
4. Koostatakse ühine viitedokument, mis sisaldab tegevuspõhimõtteid, menetlusi ning lennuteede ja -liikluse suuniste kirjeldust. Vajaduse korral peab marsruudi kasutatavuse avaldamine riigi lennundusteabe kogumikus olema täielikus kooskõlas kõnealuse ühise viitedokumendiga.
5. Lennuliiklusvoogude juhtimise kohase väljalennuajaga seotud erandi taotlemiseks koostatakse ühised menetlused vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele. Kõnealused menetlused kooskõlastatakse ATFMi keskse üksusega ja avaldatakse riigi lennundusteabe väljaannetes.
Artikkel 5
Liikmesriikide kohustused seoses ATFMi keskse üksusega
Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus
a)
optimeerib EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete kavandamise, kooskõlastamise ja rakendamise abil;
b)
konsulteerib käitajatega lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete kindlaksmääramise küsimuses;
c)
tagab lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete tõhusa rakendamise koos lennuliiklusvoogude juhtimise kohalike üksustega;
d)
teeb koostöös lennuliiklusvoogude juhtimise kohalike üksustega kindlaks varumarsruudid, et vältida ülekoormatud piirkondi või vähendada nende ülekoormatust, võttes arvesse EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju;
e)
pakub marsruudi muutmist nende lendude puhul, millega optimeeritakse punktis d osutatud mõju;
f)
annab käitajatele ja ATSi üksustele õigeaegselt teavet lennuliiklusvoogude juhtimise kohta, sealhulgas järgmise kohta:
i)
kavandatud lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed;
ii)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete mõju üksikute lendude stardiajale ja lennuprofiilile;
g)
jälgib, kui sageli lennuplaanid puuduvad ja kui sageli esitatakse mitmekordsed lennuplaanid;
h)
peatab lennuplaani, kui ajahälvet arvesse võttes ei saa lennuliiklusvoogude juhtimise kohasest väljalennuajast kinni pidada ja kui uus arvestuslik liikumise algusaeg ei ole teada;
i)
jälgib, kui sageli tehakse erandeid vastavalt artikli 4 lõikele 5.
Artikkel 6
ATSi üksuste üldised kohustused
1. Kui on vaja kohaldada lennuliiklusvoogude juhtimise meedet, kooskõlastavad ATSi üksused küsimuse lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse kaudu lennuliiklusvoogude juhtimise keskse üksusega selle tagamiseks, et meetme valikul optimeeritakse EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju.
2. Vajaduse korral soodustavad ATSi bürood teabevahetust pilootide või käitajate ja lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku või keskse üksuse vahel.
3. ATSi üksused tagavad, et lennujaamade suhtes kohaldatavad lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed kooskõlastatakse asjaomase lennuvälja juhtorganiga, et tagada tõhus lennuvälja planeerimine ja kasutamine artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste jaoks.
4. ATSi üksused teavitavad lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse kaudu kõikidest juhtumitest, mis võivad mõjutada lennujuhtimisvõimekust või nõudlust lennuliikluse järele.
5. ATSi üksused esitavad lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele õigeaegselt järgmised andmed ja nende hilisemad ajakohastamised, tagades kõnealuste andmete kvaliteedi:
a)
õhuruumi ja marsruutide struktuuri kasutatavus;
b)
ATSi üksuse sektori konfiguratsioonid ja aktiveerimised;
c)
lennuvälja ruleerimisajad;
d)
lennujuhtimissektori võimekus ja lennuvälja läbilaskevõime;
e)
marsruutide kasutatavus, sealhulgas kasutatavus õhuruumi paindliku kasutamise kaudu vastavalt määrusele (EÜ) nr 2150/2005;
f)
õhusõiduki ajakohastatud asukoht;
g)
kõrvalekalded lennuplaanidest;
h)
õhuruumi kasutatavus, sealhulgas kasutatavus õhuruumi paindliku kasutamise kaudu vastavalt määrusele (EÜ) nr 2150/2005;
i)
lennu tegelik stardiaeg.
Andmed tehakse kättesaadavaks artikli 1 lõikes 3 osutatud osalistele ning tasuta lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele ja keskselt üksuselt edasi.
6. Lähtelennujaama ATSi üksus tagab, et
a)
kui lennu suhtes kohaldatakse lennuliiklusvoogude juhtimise kohast väljalennuaega, on see lennujuhtimisüksuse loa osa;
b)
lendude puhul peetakse kinni lennuliiklusvoogude juhtimise kohastest väljumisaegadest;
c)
lendudele, mille puhul ei peeta kinni arvestuslikust liikumise algusajast, võttes arvesse kehtestatud ajahälvet, ei anta stardiluba;
d)
lendudele, mille lennuplaan on tagasi lükatud või peatatud, ei anta lennuluba.
Artikkel 7
Käitajate üldised kohustused
1. Iga kavandatava lennu kohta koostatakse üks lennuplaan. Esitatud lennuplaan kajastab asjakohast kavandatud lennuprofiili.
2. Kõik asjakohased lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed ja nende muudatused lisatakse planeeritud lennutegevusse ja edastatakse piloodile.
3. Kui õhusõiduk lahkub lennuväljalt, mille suhtes ei kohaldata lennuliiklusjuhtimise kohast väljalennuaega, on käitajad kohustatud kinni pidama arvestuslikest liikumise algusaegadest, võttes arvesse ajahälvet vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele.
4. Kui lennuplaan on artikli 5 punkti h kohaselt peatatud, vastutab asjaomane käitaja lennuplaani ajakohastamise või tühistamise eest.
Artikkel 8
Lennuvälja juhtorganite üldised kohustused
Lennuvälja juhtorganid teavitavad lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust otse või lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse või ATSi üksuste või mõlema viimati nimetatu kaudu kõikidest juhtumitest, mis võivad mõjutada lennujuhtimisvõimekust või nõudlust lennuliikluse järele. Nad teatavad lennuliiklusvoogude juhtimise kohalikule üksusele ja ATSi üksustele, kui teavitamine toimus otse.
Artikkel 9
Lennuplaanide ja lennuväljade teenindusaegade vaheline kooskõla
1. Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui teenindusaegade koordineerijad või koordineeritud lennuvälja juhtorgan seda taotleb, esitab lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus või lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus neile heakskiidetud lennuplaani lennu kohta, mis toimub sellelt lennuväljalt, enne lennu sooritamist. Lennuvälja teenindusaegade koordineerijad või koordineeritud lennuvälja juhtorganid korraldavad juurdepääsu heakskiidetud lennuplaanidele, mille on esitanud lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus või lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus.
2. Enne lendu esitavad käitajad lähte- ja sihtlennuväljadele vajaliku teabe, mis võimaldab võrrelda lennuplaanis sisalduvat lennutunnust ja vastava lennuvälja teenindusaja kohta teatatud lennutunnust.
3. Käitajal, lennuvälja juhtorganil ja ATSi üksusel on õigus teatada lennuvälja teenindusaegade koordineerijale jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal lennuteenuste korduvast osutamisest või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, kui see häirib lennuvälja töökorraldust ja lennuliiklust.
4. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teatab lennuvälja teenindusaegade koordineerijale jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal lennuteenuste korduval osutamisel või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, kui see häirib lennuliiklusvoo juhtimist.
Artikkel 10
Kriitiliste juhtumitega seotud kohustused
1. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus koostab ja avaldab lennuliiklusvoogude juhtimise menetlused kriitiliste juhtumitega tegelemiseks, et minimeerida EATMNi häireid.
2. Kriitiliste juhtumitega tegelemiseks valmistumisel kooskõlastavad ATSi üksused ja lennuvälja juhtorganid kriitilistest juhtumitest mõjutatud käitajatega erakorraliste protseduuride asjakohasuse ja sisu, sealhulgas kõik eelisõiguse eeskirjade muudatused.
Erakorralised protseduurid hõlmavad järgmist:
a)
organisatsioonilised ja kooskõlastamismeetmed;
b)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed, mille abil hallatakse juurdepääsu mõjutatud aladele, et vältida liigset nõudlust lennuliikluse järele võrreldes kogu õhuruumi või selle osa või asjaomaste lennuväljade deklareeritud läbilaskevõimega;
c)
olukorrad, tingimused ja menetlused lendude eelisõiguse eeskirjade kohaldamiseks, võttes arvesse liikmesriikide esmatähtsaid julgeoleku- ja kaitsepoliitilisi huvisid;
d)
taastamismeetmed.
Artikkel 11
Lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete järgimise kontroll
1. Liikmesriigid tagavad, et kui kuni 80 % lendudest peab lähtelennuväljadel aasta jooksul kinni lennuliiklusvoogude juhtimise kohasest väljalennuajast, esitab kõnealuse lennuvälja ATSi üksus asjakohase teabe järgimata jätmise kohta ja meetmete kohta, mis on võetud lennuliiklusvoogude juhtimise kohastest väljalennuaegadest kinnipidamiseks. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile selliseid meetmeid käsitleva aruande.
2. Asjaomase lennuvälja ATSi üksus esitab asjakohase teabe kõigi juhtumite kohta, mil kõnealusel lennuväljal lennuplaani katkestamisest või peatamisest kinni ei peetud, ning kinnipidamise tagamiseks võetud meetmete kohta. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile selliseid meetmeid käsitleva aruande.
3. Liikmesriigid tagavad, et
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teavitab liikmesriiki, kes on teinud erandeid rohkem kui 0,6 protsendile lendudest, mis on väljunud kõnealusest liikmesriigist;
b)
kui liikmesriiki on vastavalt punktile a teavitatud, koostab ta komisjonile aruande, mis sisaldab tehtud erandite üksikasju.
4. Kui tehakse kindlaks, et artikli 5 punkti g kohaldamisest tulenevalt ei ole lennuliiklusvoogude juhtimise meetmeid järgitud, tagavad liikmesriigid, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teavitab sellest käitajat.
5. Käitajad esitavad lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele kõikide lennuliiklusvoogude juhtimise reeglite järgimata jätmise juhtumite kohta aruande, mis sisaldab üksikasju lennuplaani puudumisest või mitmekordsetest lennuplaanidest tuleneva olukorra kohta ning järgimata jätmise juhtumite korrigeerimiseks võetud meetmete kohta.
6. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus koostab aastaaruande, mis sisaldab üksikasju puuduvate lennuplaanide ja esitatud mitmekordsete lennuplaanide kohta ja et see aruanne esitatakse komisjonile.
7. Liikmesriigid vaatavad igal aastal läbi lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest kinnipidamise, tagamaks et artikli 1 lõikes 3 nimetatud osapooled parandavad nendest meetmetest kinnipidamise taset.
Artikkel 12
Suutlikkuse hindamine
1. Artikli 11 rakendamisel tagavad liikmesriigid, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus esitab aastaaruanded, mis käsitlevad lennuliiklusvoogude juhtimise kvaliteeti ja sisaldavad andmeid
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete põhjuste kohta;
b)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete mõju kohta;
c)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest kinnipidamise kohta;
d)
artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste panuse kohta võrgu üldise mõju optimeerimisse.
2. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus loob artikli 6 lõikes 5 loetletud lennuliiklusvoogude juhtimise andmete, lennuplaanide, tegevuslogide ja muude asjakohaste andmete jaoks arhiivi ja peab seda.
Esimeses lõigus osutatud andmeid säilitatakse kaks aastat nende esitamisest arvates ning need tehakse kättesaadavaks komisjonile, liikmesriikidele, ATSi üksustele ja käitajatele.
Kõnealused andmed tehakse kättesaadavaks lennuvälja koordineerijatele ja lennuväljade käitajatele, et neil oleks lihtsam deklareeritud läbilaskevõimet regulaarselt hinnata.
Artikkel 13
Ohutusnõuded
Liikmesriigid tagavad, et enne lennuliiklusvoogude juhtimise süsteemide ja menetluste põhjalikku muutmist korraldatakse ohtude tuvastamist, riskide hindamist ja vähendamist hõlmav ohutushindamine, mis hõlmab lennuliikluse korraldamise süsteemi kogu tsükli riskijuhtimisega seotud tegevuse hindamist.
Artikkel 14
Lisanõuded
1. Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 3 osutatud lennuliiklusvoogude juhtimise tegevuses osalejate töötajad
a)
saavad täiesti teadlikuks käesoleva määruse sätetest;
b)
saavad asjakohase väljaõppe ja nad on pädevad oma tööülesannetes.
2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artikli 1 lõikes 3 osutatud lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooni eest vastutavad osalised
a)
koostavad ja säilitavad tegevusjuhendeid, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, mis võimaldavad toimingute eest vastutavatel töötajatel kohaldada käesoleva määruse sätteid;
b)
tagavad, et kõnealused juhendid on ühtlustatud, kättesaadavad ja ajakohastatud ning et nende ajakohastamine ja levitamine vastab asjakohasele kvaliteedi- ja dokumentatsioonikonfiguratsiooni alasele haldamisele;
c)
tagavad, et töömeetodid ja töökord vastavad käesolevale määrusele.
Artikkel 15
Sanktsioonid
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile hiljemalt 26. septembriks 2011 ning teatavad viivitamata ka kõikidest hilisematest asjaomastest muudatustest.
Artikkel 16
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 26. septembrist 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. märts 2010