ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku
(Text s významem pro EHP)
(2011/226/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy VIII uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Lotyšskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že Lotyšsko může na základě podmínek, které jsou v něm stanoveny, ponechat po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nejsou ani usazeny, ani zapsány do rejstříku, ani nemají pobočku nebo zastoupení v Lotyšsku. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, který je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo jednou, a to nejdéle o tři roky.
(2)
Dne 6. prosince 2010 zažádalo Lotyšsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba chránit socioekonomické podmínky zemědělských činností v důsledku zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Lotyšsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Německem, Nizozemskem, Portugalskem, Rakouskem, Řeckem, Spojeným královstvím, Španělskem a Švédskem (dále jen „EU-15“). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces restituce a privatizace zemědělské půdy zemědělcům. Komise ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období 2008“) zdůraznila význam dokončení výše uvedené zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Na základě údajů, které má Eurostat k dispozici, jsou ceny zemědělské půdy v Lotyšsku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplná konvergence cen prodávané zemědělské půdy se ani neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Přesto jsou rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Lotyšsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen.
(5)
Obdobně jako cenové hladiny zemědělské půdy, také údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na osobu vyjádřeném ve standardech kupní síly mezi Lotyšskem a EU-15 nadále existuje. Znamená to, že současné ceny zemědělské půdy v Lotyšsku jsou pro obyvatele Lotyšska v poměru k jejich kupní síle vysoké.
(6)
Zároveň přetrvává nižší konkurenceschopnost lotyšského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství EU-15 a problém je znásoben obtížnostmi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se uplatňují na komerční úvěrové linky pro nabytí zemědělské půdy (15 % p. a. v roce 2009 podle údajů, které poskytly lotyšské orány).
(7)
Navíc podle údajů, které poskytly lotyšské orgány na základě údajů získaných od lotyšského státního pozemkového útvaru k 1. lednu 2010, zemědělská půda představuje 37,7 % celkového území, přičemž lesní plocha pokrývá 45,8 % území. V roce 2007 vlastnili zemědělci 62 % zemědělské půdy a 26,6 % zemědělské půdy bylo pronajato. Přestože je převážná většina zemědělské půdy v Lotyšsku v soukromém vlastnictví, proces restituce vlastnických práv a pozemková reforma ve venkovských oblastech nejsou stále dokončeny.
(8)
Nejasnost vlastnických práv nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že zemědělské podniky se méně orientují na trh. V této souvislosti z údajů Eurostatu vyplývá, že přestože probíhá postupná arondace půdy a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na zemědělský podnik v Lotyšsku se v období mezi roky 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podíl je stále nižší než v jiných členských státech EU, jako např. v Dánsku, Německu a Švédsku, kde byl v roce 2007 tento průměrný podíl 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.
(9)
Nedávná celosvětová finanční a hospodářská krize měla také negativní vliv na lotyšské hospodářství. Nedostatek poptávky, po kterém následovalo prudké snížení nákupních cen zemědělských produktů v době, kdy ceny surovin se stále držely na vysoké úrovni roku 2008, dále prohloubil již tak znevýhodněné postavení lotyšských zemědělců v porovnání se zemědělci z EU-15.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s lotyšskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Lotyšsku. Proto existuje nebezpečí vážného narušení lotyšského trhu se zemědělskou půdou po skončení přechodného období.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo povolit prodloužení přechodného období o tři roky podle ustanovení kapitoly 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení strukturální reformy zemědělství během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy jádrem evropské prosperity, zvýšený přísun zahraničního kapitálu by znamenal možné výhody také pro zemědělský trh v Lotyšsku. Jak je zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008, zahraniční investice do odvětví zemědělství by rovněž mohly mít výrazný dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolňování omezení zahraničního vlastnictví v přechodném období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Lotyšska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku uvedené v kapitole 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. dubna 2011.
KOMISJONI OTSUS,
7. aprill 2011,
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Lätis
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/226/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle VIII lisa 3. peatükki,
võttes arvesse Läti taotlust
ning arvestades järgmist:
(1)
2003. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Läti võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad ELi teiste liikmesriikide füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes ei ole Lätis asutatud ega registreeritud ega oma seal filiaali või agentuuri. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63-66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes üks kord kolme aasta võrra.
(2)
Läti esitas 6. detsembril 2010 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(3)
Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada Lätis ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Austria, Portugali, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest. Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist ja erastamist põllumajandustootjatele. Komisjon on juba rõhutanud oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingus sätestatud põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi 2008. aasta vahekokkuvõte), kui oluline on lõpetada eespool nimetatud põllumajandusreform ettenähtud üleminekuperioodi lõpuks (1).
(4)
Vastavalt Eurostatile kättesaadavatele andmetele on Lätis põllumajandusmaa hinnad madalamad kui ELis. Põllumajandusmaa müügihindade täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega peetud üleminekuperioodi lõpetamise eeltingimuseks. Põllumajandusmaa hind Lätis ja EL 15 riikides erineb siiski sedavõrd, et see võib takistada hindade sujuvat ühtlustumist.
(5)
Eurostati andmete alusel on sarnaselt põllumajandusmaa hinnatasemete erinevusele Lätis ja EL 15 liikmesriigis jätkuvalt erinev ka SKP elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardina). Seega on praegused põllumajandusmaa hinnad Lätis Läti residentide jaoks võrreldes nende ostujõuga kõrged.
(6)
Samuti on Läti põllumajandussektori konkurentsivõime võrreldes EL 15 omaga madal; probleemi süvendavad raskem juurdepääs rahalistele vahenditele ja põllumajandusmaa omandamisel kasutatavate kommertskrediidiliinide kõrgemad intressimäärad (2009. aastal 15 % aastas vastavalt Läti ametiasutuste esitatud andmetele).
(7)
Peale selle moodustab Läti ametiasutuste (Läti Maaamet) esitatud andmete alusel 1. jaanuari 2010. aasta seisuga põllumajandusmaa 37,7 % ja metsaalad 45,8 % kogu riigi territooriumist. 2007. aastal kuulus põllumajandusmaast 62 % põllumajandustootjatele ja 26,6 % oli renditud. Kuigi põllumajandusmaa on Lätis suuremas osas juba eraomanduses, ei ole omandiõiguse tagastamine ja põllumajandusreform veel lõpetatud.
(8)
Selguse puudumine seoses omandiõigusega paratamatult takistab maatehinguid ja põllumajandusvalduste ühendamist. Maa killustatus seevastu vähendab konkurentsivõimet ja põllumajandusettevõtete turule suunatust. Sellega seoses, kuigi Eurostati andmed näitavad, et maid ühendatakse järk-järgult ning et Lätis kasutatav põllumajandusmaa ühe põllumajandusettevõtte kohta on suurenenud aastatel 2001-2007 10 hektarilt 16 hektarile, jääb see siiski alla ELi teistele liikmesriikidele nagu Taani, Saksamaa ja Rootsi, kus vastav keskmine näitaja oli 2007. aastal vastavalt 60 hektarit, 46 hektarit ja 43 hektarit.
(9)
Hiljutisel üleilmsel finants- ja majanduskriisil oli samuti negatiivne mõju Läti majandusele. Nõudluse puudusele lisandus põllumajandustoodete ostuhindande langus, kusjuures toormehinnad jäid 2008. aastal kõrgeks, mis täiendavalt halvendas Läti põllumajandustootjate niigi ebasoodsat positsiooni võrreldes EL 15 põllumajandustootjatega.
(10)
Selle taustal võib sarnaselt Läti ametiasutustele eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Lätis maa hindadele survet. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Läti põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
(11)
Seepärast tuleks pikendada 2003. aasta ühinemisakti VIII lisa 3. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(12)
Nagu märgiti juba 2008. aasta vahearuandes, on selleks, et valmistada turg täielikult ette liberaliseerimiseks, isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada selliste tegurite parandamist nagu põllumeestele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendid ning viia üleminekuperioodil lõpule põllumajanduse struktuurireform.
(13)
Kuna avatud ühtne turg on alati olnud Euroopa jõukuse tagamisel kesksel kohal, võiks väliskapitali suurem sissevool olla kasulik Läti põllumajandusturule. Nagu rõhutatud 2008. aasta vahearuandes, oleks põllumajandussektorisse tehtavatel välisinvesteeringutel pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute järkjärguline vähendamine üleminekuperioodil aitaks samuti turgu ette valmistada täielikuks liberaliseerimiseks.
(14)
Õiguskindluse tagamiseks ja selleks, et vältida õigusvaakumit Läti õigussüsteemis pärast praeguse üleminekuperioodi lõppemist, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lätis põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2003. aasta ühinemisakti VIII lisa 3. peatükis, pikendatakse kuni 30. aprillini 2014.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 7. aprill 2011