NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010
ze dne 12. listopadu 2010
o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES byla revidována a změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (3). Jedním ze zlepšení, která jsou v revizi směrnice 2003/87/ES stanovena, je skutečnost, že základním způsobem přidělování by mělo být dražení, neboť je nejjednodušším a podle všeobecného mínění hospodářsky nejúčinnějším prostředkem. Účinnost systému pro obchodování s emisemi spočívá v jasném signálu o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. Dražba by tento signál o ceně uhlíku měla podpořit a posílit.
(2)
Podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES draží členské státy povolenky, na které se vztahuje kapitola III této směrnice a které nejsou přiděleny bezplatně. Proto musí členské státy dražit povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně. Nemohou použít jiné způsoby přidělování a ani by nemohly povolenky, které nebyly bezplatně přiděleny, namísto vydražení zadržet nebo zrušit.
(3)
V čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny různé cíle dražebního procesu. Tento proces by měl být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Dražby by měly být pořádány tak, aby malé a střední podniky, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, měly k dražbám plný, náležitý a spravedlivý přístup, aby byl zaručen přístup malým producentům emisí, aby účastníci měli ve stejný okamžik přístup k informacím, aby účastníci dražby nenarušovali a aby organizace dražeb a účast na nich byla efektivní z hlediska nákladů a předcházelo se zbytečným administrativním nákladům.
(4)
Tyto cíle by měly být chápány v souvislosti s všeobecnými záměry revize směrnice 2003/87/ES, mezi něž mimo jiné patří lepší harmonizace, zabránění narušení hospodářské soutěže a větší předvídatelnost, které by měly posílit signál o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí s co nejmenšími náklady. Zvýšené úsilí o snížení emisí vyžaduje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti na základě plně harmonizovaných podmínek přidělování v rámci Unie.
(5)
Podle ustanovení čl. 3d odst. 1 směrnice 2003/87/ES se v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 vydraží 15 % povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, přičemž podle ustanovení čl. 3d odst. 2 se v období následujícím po 1. lednu 2013 vydraží stejný procentní podíl povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES. V čl. 3d odst. 3 se požaduje přijetí nařízení obsahujícího podrobná ustanovení pro dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a které nemusí být vydány zdarma, prováděné členskými státy podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 3f odst. 8 směrnice 2003/87/ES.
(6)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze všeobecných cílů přezkumu směrnice 2003/87/ES nejlépe dosáhnout společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou. Tento přístup zamezuje narušování vnitřního trhu. Umožňuje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti a povoluje přidělování povolenek při dražbě na základě plně harmonizovaných podmínek v rámci Unie. Navíc konání dražeb prostřednictvím společné dražební platformy nejlépe posiluje signál o ceně uhlíku, který vyžadují hospodářské subjekty k investičním rozhodnutím nezbytným k tomu, aby dosáhly snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady.
(7)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou, nejlépe dosáhnout i cílů uvedených v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Tento přístup představuje nákladově nejefektivnější prostředek dražení povolenek bez zbytečné administrativní zátěže, která by nutně vyplynula z použití více dražebních infrastruktur. Jedná se o nejlepší způsob poskytnutí otevřeného, transparentního a nediskriminačního přístupu k dražbám, jak právně, tak fakticky. Tento společný přístup by zajistil předvídatelnost kalendáře dražeb a nejlépe by posílil zřetelnost signálu o ceně uhlíku. Společná dražební infrastruktura je důležitá zejména pro poskytování spravedlivého přístupu malým a středním podnikům, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, a přístupu malým producentům emisí. Náklady na seznámení se s více než jednou dražební platformou a na registraci a účast ve více než jedné dražební platformě by pro tyto společnosti byly zvláště zatěžující. Společná dražební platforma usnadňuje co nejširší účast v rámci Unie, a tím nejlépe zmírňuje riziko toho, že uživatelé naruší fungování dražeb jejich využitím k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu.
(8)
Nicméně s cílem zmírnit riziko omezené hospodářské soutěže na trhu s uhlíkem toto nařízení stanoví možnost, aby členské státy vystoupily ze společné dražební platformy tím, že jmenují své vlastní dražební platformy pod podmínkou, že tyto alternativní platformy jsou uvedeny na seznamu v příloze tohoto nařízení. Uvedení na seznam by mělo vycházet z oznámení alternativní platformy jmenujícím členským státem Komisi. Tato možnost však nevyhnutelně předpokládá jen neúplnou harmonizaci dražebního procesu, a proto by opatření zavedená tímto nařízením měla být přezkoumána během počátečního pětiletého období a po konzultaci se zúčastněnými stranami s cílem provést veškeré změny, jež budou vzhledem k nabytým zkušenostem považovány za nezbytné. Poté, co Komise obdrží od členského státu oznámení v souvislosti s alternativní platformou, měla by bez zbytečného odkladu jednat s cílem tuto alternativní platformu uvést na seznam.
(9)
Kromě toho by měl mít členský stát možnost požádat subjekt sledující dražby, aby vypracoval zprávu o fungování dražební platformy, již má v úmyslu jmenovat, například při přípravě změn tohoto nařízení s cílem uvést alternativní dražební platformy na seznam. Subjekt sledující dražby by měl dále pravidelně přezkoumávat slučitelnost všech dražebních platforem s tímto nařízením a s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a podávat o tom zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě. Tento přezkum by měl zahrnout vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu. Aby se zabránilo tomu, že by členské státy zůstaly nevědomky členem některé dražební platformy i po skončení jejího jmenovacího období, měly by veškeré smlouvy o jmenování dražební platformy obsahovat příslušná ustanovení, na jejichž základě by dražební platforma musela předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
(10)
Volba počtu dražebních platforem a typu subjektu, který se může stát dražební platformou, jsou podkladem pro ustanovení přijatá v tomto nařízení, která se týkají předvídatelného kalendáře dražeb, jakož i pro opatření týkající se přístupu k dražbám, pro způsob pořádání dražeb a pro ustanovení o správě zajištění, plateb a dodání a o dohledu nad dražbami. Tato ustanovení by nemohla být přijata Komisí v plně harmonizovaném nařízení bez znalosti počtu dražebních platforem a zvláštních schopností subjektu vybraného ke konání dražeb. Z tohoto důvodu vycházejí opatření přijatá v tomto nařízení z toho, že dražby jsou konány prostřednictvím společné dražební platformy, jež by měla stanovit postup pro zjišťování počtu a kvality jiných dražebních platforem, které se členský stát případně rozhodne používat.
(11)
Vzhledem k omezením nastíněným v 10. bodu odůvodnění, je vhodné, aby uvedení alternativní dražební platformy na seznam v příloze tohoto nařízení podléhalo podmínkám nebo povinnostem. Uvedením alternativní platformy v příloze tohoto nařízení není dotčena pravomoc Komise navrhnout odstranění dražební platformy ze seznamu v případě, že poruší toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Jestliže alternativní dražební platforma na seznamu uvedena není, měl by dražící členský stát své povolenky dražit prostřednictvím společné dražební platformy. Komise by měla v nařízení Komise přijatém podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES stanovit opatření k pozastavení výkonu procesů vztahujících se k dražbě povolenek v situaci, kdy alternativní platforma porušuje toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
(12)
Podrobná ustanovení týkající se dražebního procesu, který bude pořádán alternativní dražební platformou by měla být posouzena Komisí a měla by být konzultována s výborem uvedeným v čl. 23 odst. 3 směrnice 2003/87/ES v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Toto posouzení je nezbytné k zajištění toho, aby jmenování alternativní dražební platformy, jež každý členský stát, který se pro alternativní platformu rozhodne, provádí na vnitrostátní úrovni, podléhalo podobné úrovni kontroly, jaké podléhá jmenování společné dražební platformy v rámci společného postupu stanoveného tímto nařízením. Členské státy, jež se účastní společného zadání společné dražební platformy, tak činí společně s Komisí, která bude do celého zadávacího řízení zapojena. Navíc členským státům, které se rozhodnou pro alternativní platformu, bude ve společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou vhodných podmínek, které Komise sjedná s účastnícími se členskými státy v dohodě o společném zadávacím řízení.
(13)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a kapitola III směrnice 2003/87/ES, podle případu od 1. ledna 2012 a od 1. ledna 2013. V zájmu zajištění řádného fungování trhů s uhlíkem a elektřinou by se nařízení mělo v případě nutnosti vztahovat i na dražby povolenek uvedených v kapitole III směrnice 2003/87/ES v období před rokem 2013.
(14)
Z důvodů zjednodušení a přístupnosti by vydražené povolenky měly být k dispozici pro dodání nejpozději do pěti obchodovacích dnů. Takto krátké termíny dodání by omezily potenciální negativní dopad na hospodářskou soutěž mezi dražebními platformami a místy obchodování na druhotném trhu s povolenkami. Navíc je tento způsob jednodušší a podporuje širokou účast, čímž zmírňuje riziko zneužívání trhu a lépe zajišťuje přístupnost malým a středním podnikům, na které se systém vztahuje, a malým producentům emisí. Spíše než poskytování forwardů a futures v dražbách by měl trh nabídnout optimální řešení v reakci na poptávku po derivátech povolenek. Je vhodné umožnit výběr mezi dvoudenním spotem a pětidenními futures, který bude proveden v průběhu jmenování dražební platformy s cílem posoudit nejlepší řešení výběru optimálního draženého produktu. Zatímco dvoudenní spot není finanční nástroj ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu, pětidenní futures finančním nástrojem ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu jsou.
(15)
Volba toho, zda by dražený produkt měl být finančním nástrojem, by měla být součástí postupů výběru dražební platformy a měla by být provedena na základě celkového posouzení nákladů a přínosů řešení nabídnutých uchazeči, kteří se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže. Toto posouzení by se mělo zejména týkat efektivnosti nákladů, spravedlivého přístupu malých a středních podniků, na které se systém vztahuje, a malých producentů emisí, odpovídajících ochranných opatření a dohledu nad trhem.
(16)
Dokud nebudou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné pro dodání povolenek, je vhodné stanovit alternativní prostředky dražby povolenek. Za tímto účelem toto nařízení stanoví možnost dražby futures a forwardů s dodáním nejpozději do 31. prosince 2013. Tyto futures a forwardy jsou finanční nástroje, které umožňují dražiteli a nabízejícím požívat ochrany podobné té, již mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem vztahujícím se na finanční trhy. Pro účely tohoto nařízení se futures liší od forwardů tím, že zatímco futures podléhají hotovostnímu variačnímu dozajištění, u forwardů je variační dozajištění zajištěno poskytnutým nehotovostním zajištěním. Je vhodné poskytnout členským státům možnost výběru toho, který typ produktu pro dražby povolenek použijí, a to v souladu s tím, který způsob krytí nejlépe vyhovuje jejich rozpočtové situaci. Pokud by bylo třeba uchýlit se k takovýmto alternativním způsobům dražby povolenek, futures a forwardy by byly draženy prozatímně prostřednictvím jedné nebo dvou dražebních platforem.
(17)
S ohledem na požadovanou jednoduchost, spravedlivost, efektivitu nákladů a potřebu zmírnit riziko zneužívání trhu by dražby měly být prováděny formou jednoho kola, zapečetěné nabídky a jednotné ceny. Vyrovnané nabídky by navíc měly být řešeny namátkově, protože to vytváří nejistotu pro nabízející tím, že postup, kdy se předem domluví na ceně nabídky, činí neudržitelným. Lze předpokládat, že dražební zúčtovací cena je úzce sladěna s cenou převládající na sekundárním trhu, zatímco dražební zúčtovací cena, která je výrazně nižší než cena převládající na sekundárním trhu, může naznačovat nedostatek v konání dražby. Pokud by takováto dražební zúčtovací cena byla přijata za převládající, mohlo by dojít ke zkreslení signálu o ceně uhlíku, narušení trhu s uhlíkem a k tomu, že nebude zajištěno, aby nabízející za povolenky zaplatili reálnou hodnotu. Za takové situace by proto dražba měla být zrušena.
(18)
Je žádoucí poměrně vysoká četnost dražeb, aby se omezil dopad dražeb na fungování sekundárního trhu, nicméně při současném zajištění dostatečné velikosti dražeb, která přiláká dostatečnou účast. Poměrně vysoká četnost snižuje riziko zneužívání trhu, protože snižuje hodnotu, o kterou nabízejícím při jednotlivých dražbách jde, a zvyšuje jejich pružnost při využívání pozdějších dražeb k úpravě svých obchodních pozic. Z těchto důvodů by toto nařízení mělo stanovit nejméně týdenní četnost dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES. Vzhledem k mnohem menšímu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, je vhodné, aby tyto povolenky byly draženy alespoň jednou za dva měsíce.
(19)
Aby byla zajištěna předvídatelnost sekundárního trhu, mělo by toto nařízení stanovit následující pravidla a postupy. Zaprvé by mělo ihned poté, co to bude po přijetí tohoto nařízení proveditelné, určit objemy všech povolenek, které se mají dražit v letech 2011 a 2012. Takto určené objemy a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se mají dražit, budou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Zadruhé by mělo stanovit jasná a transparentní pravidla, která určí objem povolenek určených k dražbě v jednotlivých následujících letech. Zatřetí by mělo obsahovat pravidla a postupy pro vytvoření podrobného kalendáře dražeb na jednotlivé kalendářní roky s veškerými důležitými informacemi o každé jednotlivé dražbě, a to s dostatečným předstihem před začátkem příslušného kalendářního roku. Jakékoli následné změny kalendáře dražeb by měly být možné pouze v omezeném počtu předepsaných situací. Veškeré úpravy by měly probíhat způsobem, který co nejméně ovlivní předvídatelnost kalendáře dražeb.
(20)
Objem povolenek určených k dražbě v každém roce by měl v zásadě odpovídat objemu povolenek přidělených na daný rok. Povolenky, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se mají dražit v letech 2011 a 2012, jsou výjimkou. S ohledem na předpokládanou dostupnost povolenek převáděných z druhého do třetího obchodovacího období, předpokládanou dostupnost certifikovaných snížení emisí, neboli CER, a předpokládaný objem povolenek určených k prodeji v souladu s čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je vhodné zabývat se dopadem „dřívějších dražeb“ uspořádaných v letech 2011 a 2012 novým vyvážením objemu povolenek určených k dražbě v letech 2013 a 2014.
(21)
V souladu s poptávkou na sekundárním trhu by měl být objem povolenek určených k dražbě v každém roce rovnoměrně rozložen do průběhu celého roku.
(22)
Je vyžadován otevřený přístup s cílem podpořit účast a zajistit výsledek dražby na základě hospodářské soutěže. Předpokladem pro zajištění účasti na dražbách a výsledku dražeb na základě hospodářské soutěže je rovněž důvěra v integritu dražebního procesu, zejména v souvislosti s účastníky, kteří se dražby snaží narušit tím, že je využívají jako prostředku k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. Zajištění integrity dražeb vyžaduje, aby přístup k dražbám podléhal minimálním požadavkům na přiměřenou hloubkovou kontrolu klienta. V zájmu zajištění nákladové efektivnosti těchto kontrol by měla být přiznávána způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách snadno určitelným a dobře definovaným kategoriím účastníků, zejména provozovatelům stacionárních zařízení a provozovatelům letadel, na které se vztahuje systém pro obchodování s emisemi, a regulovaným finančním subjektům, jako jsou investiční podniky a úvěrové instituce. Způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek při dražbách by měla být také obchodní seskupení provozovatelů nebo provozovatelů letadel, např. partnerství, společné podniky a konsorcia jednající jako zástupci svých členů. Proto by bylo rozumné vymezit způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách hned na začátku, aniž by se vyloučila možnost rozšířit přístup k dražbám na další kategorie účastníků na základě zkušeností získaných v dražbách, nebo poté, co Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím.
(23)
Z důvodů právní jistoty by toto nařízení mělo dále stanovit, že se na dražební platformu vztahují příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (4). To je důležité zejména s ohledem na skutečnost, že dražební platforma musí zajišťovat přístup nejen investičním podnikům a úvěrovým institucím, ale i provozovatelům a provozovatelům letecké dopravy, jakož i ostatním osobám, které jsou oprávněny podávat nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem jiných subjektů, které samy nepodléhají směrnici 2005/60/ES.
(24)
Toto nařízení by mělo účastníkům poskytnout volbu přístupu k dražbám přímo přes internetové nebo vyhrazené připojení, prostřednictvím oprávněných finančních zprostředkovatelů, nad nimiž je vykonáván dohled, nebo jiných osob, které jsou členskými státy oprávněny k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti, pokud jejich hlavní činností není poskytování investičních a bankovních služeb a pokud tyto jiné osoby splňují opatření na ochranu investorů a opatření pro hloubkovou kontrolu klienta rovnocenná těm, jež se vztahují na investiční podniky.
(25)
Zařazením jiných osob oprávněných členskými státy na seznam osob způsobilých k žádosti o povolení k podávání nabídek má být zajištěn nepřímý přístup provozovatelům a provozovatelům letadel nejen prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, ale i prostřednictvím jiných zprostředkovatelů, s nimiž mají trvající klientský vztah, např. jejich dodavatelů energie nebo paliva, kteří jsou vyjmuti z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (5) podle čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice.
(26)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou velikost lotů, možnost stáhnout nebo upravit podané nabídky, měna použitá pro podávání nabídek a pro platbu, předkládání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek a odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení.
(27)
Každý členský stát by měl jmenovat dražitele, který bude zodpovědný za dražby povolenek jménem jmenujícího členského státu. Dražební platforma by měla být zodpovědná pouze za konání dražeb. Mělo by být umožněno, aby téhož dražitele jmenoval více než jeden členský stát. Dražitel by měl jednat samostatně jménem každého jmenujícího členského státu. Měl by odpovídat za dražby povolenek na dražební platformě a za příjem a vyplácení výnosů z dražeb, které připadají jednotlivým jmenujícím členským státům, příslušnému členskému státu. U smluv mezi členskými státy a jejich dražitelem je důležité, aby byly slučitelné se smlouvami mezi dražitelem a dražební platformou a aby v případě sporu byly rozhodující druhé z uvedených smluv.
(28)
Dále je nezbytné, aby dražitel jmenovaný členským státem, který se neúčastní společné dražební platformy a který jmenuje svou vlastní dražební platformu, získal povolení nejen od dražební platformy jmenované příslušným členským státem, ale i od společné dražební platformy. To je žádoucí pro zajištění hladkého přechodu z alternativní dražební platformy na společnou dražební platformu, pokud je to vyžadováno zejména v případě, že dražební platforma není uvedena na seznamu v příloze tohoto nařízení.
(29)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, vychází ze snahy využít ke správě dražeb organizační infrastrukturu dostupnou na sekundárním trhu. Regulované trhy jsou vázány zejména směrnicí 2004/39/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (6) s cílem zajistit řadu záruk při provádění jejich operací. Tyto záruky zahrnují opatření k odhalování a řešení potenciálních negativních důsledků, které by na provoz regulovaného trhu nebo jeho účastníky mohl mít jakýkoli střet zájmů, opatření k odhalování a řízení rizik, kterým jsou vystaveni, a k zavedení účinných opatření k jejich zmírnění, opatření k zavedení mechanismů řádného řízení technických operací systému, včetně nouzových opatření pro případ narušení systémů obchodování, opatření k vytvoření transparentních a pevně stanovených pravidel a postupů zajišťujících spravedlivé a řádné obchodování a stanovících objektivní kritéria pro efektivní provádění příkazů, opatření umožňující efektivní a včasné dokončení transakcí prováděných v rámci jejich systémů a opatření dávající k dispozici dostatečné finanční zdroje umožňující řádné fungování trhu s ohledem na povahu a rozsah transakcí uzavíraných na trhu a rozsah a stupeň rizik, kterým jsou vystaveni.
(30)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, má několik dalších výhod. Umožňuje spolehnout se na organizační infrastrukturu, zkušenosti, schopnosti a transparentní povinná provozní pravidla trhu. To má mimo jiné význam pro zúčtování a vypořádání transakcí, jakož i pro sledování souladu s pravidly samotného trhu a s jinými právními závazky, např. zákazem zneužívání trhu a zajištěním mechanismů mimosoudního urovnávání sporů. Tento způsob je nákladově efektivní a pomáhá chránit provozní integritu dražeb. Pravidla týkající se střetu zájmů regulovaných trhů vyžadují, aby byl dražitel nezávislý na dražební platformě, jejích vlastnících nebo jejím organizátorovi trhu, aby nebylo narušeno správné fungování regulovaného trhu. Navíc mnoho potenciálních účastníků dražeb již bude členy nebo účastníky různých regulovaných trhů působících na sekundárním trhu.
(31)
Podle směrnice 2004/39/ES jsou regulované trhy a jejich organizátoři povolováni a je nad nimi vykonáván dohled příslušnými vnitrostátními orgány členského státu, ve kterém je regulovaný trh nebo jeho organizátor registrován nebo kde má sídlo (tj. domovský členský stát). Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2003/6/ES, zejména trestní sankce stanovené ve vnitrostátních právních předpisech o zneužívání trhu, je právem uplatňovaným na regulované trhy veřejné právo domovského členského státu, takže podléhají jurisdikci správních soudů v domovském členském státě, jak stanoví vnitrostátní právní předpisy. Tento předpisový rámec se vztahuje na obchodování, a nikoli na dražby, a pouze na finanční nástroje, a nikoli na spotové produkty. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné v tomto nařízení stanovit, aby domovský členský stát regulovaného trhu, který je jmenován jako dražební platforma, zajistil, aby jeho vnitrostátní právo rozšířilo příslušná ustanovení výše zmíněného předpisového rámce i na dražby konané dražební platformou, která spadá pod jeho jurisdikci. Dále by toto nařízení mělo vyžadovat, aby dražební platforma stanovila mimosoudní řešení sporů a aby dotyčný členský stát stanovil právo na odvolání vůči rozhodnutím mechanismu mimosoudního řešení sporů u příslušných soudů bez ohledu na to, zda je draženým produktem finanční nástroj nebo spotová smlouva.
(32)
Hospodářská soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami musí být zajištěna zadávacím řízením na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Dražební platforma by měla být připojena alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání. K dražební platformě může být připojen více než jeden systém zúčtování nebo systém vypořádání. Jmenování společné dražební platformy by mělo platit po omezené období nejvýše pěti let. Jmenování alternativních dražebních platforem by mělo platit po omezené období nejvýše tří let, které lze prodloužit o další dva roky a během něhož by měla být přezkoumána opatření, jimiž se řídí všechny dražební platformy. Stanovení tříletého období pro alternativní dražební platformu má zajistit minimální délku jmenovacího období alternativní dražební platformy a zároveň umožnit členskému státu připojit se po uplynutí tříletého období ke společné dražební platformě, pokud se tak rozhodne, aniž je dotčena možnost jmenujícího členského státu prodloužit jmenování alternativní platformy o další dva roky, dokud Komise nepředloží výsledky přezkumu. Po uplynutí každého jmenovacího období by mělo být uspořádáno nové zadávací řízení na základě hospodářské soutěže, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že dopad na sekundární trh plynoucí z výběru společné dražební platformy pro vykonávání dražeb bude omezený, protože by měly být draženy pouze povolenky s dodáním nejpozději do pěti dnů.
(33)
Provádění dražeb, vytvoření a správa kalendáře dražeb a různé další úkoly týkající se dražeb, jako je správa aktualizované internetové stránky přístupné v celé Unii, vyžadují společný postup členských států a Komise ve smyslu čl. 91 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (finanční nařízení). Potřeba společného postupu vychází z unijního rámce systému pro obchodování s emisemi, ze všeobecných cílů politiky přezkumu směrnice 2003/87/ES a ze skutečnosti, že Komise je podle směrnice 2003/87/ES přímo odpovědná za podrobné provádění řady prvků systému pro obchodování s emisemi, které mají přímý dopad zejména na kalendář dražeb a na sledování dražeb. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit, aby zadávací řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování společné dražební platformy a subjektu sledujícího dražby probíhalo formou společného zadávacího řízení Komise a členských států ve smyslu článku 125c nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8). Článek 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 dovoluje používat pravidla zadávání zakázek vztahující se na Komisi pro společné zadávání zakázek mezi členskými státy a Komisí. S ohledem na unijní rámec zadávání zakázek je vhodné uplatnit na společné zadávací řízení v příslušné míře pravidla zadávání zakázek obsažená ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Toto nařízení by mělo určit dražební služby, které mají zadávat členské státy, a služby technické podpory, které má zadávat Komise, a to zejména s ohledem na případné rozhodnutí o dokončení nehotových příloh tohoto nařízení, na vhodnou četnost dražeb, na koordinaci kalendářů dražeb různých dražebních platforem, na stanovení maximální velikosti nabídky a na změny nařízení, především pokud jde o propojení s jinými systémy a službami s cílem podpořit správné porozumění pravidlům dražeb uplatňovaným mimo Unii. Je vhodné, aby Komise tyto služby zadala společné dražební platformě, která má nejvíce zkušeností s pořádáním dražeb jménem více než jednoho členského státu. Tím není dotčena možnost konzultace s jinými dražebními platformami nebo s jinými zúčastněnými stranami.
(34)
Dražební platformy by měly být zadávány pomocí otevřeného a transparentního výběrového řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jmenování dražební platformy členským státem, který se neúčastní společného postupu, nepodléhá pravidlům zadávání zakázek podle unijního i vnitrostátního práva zadávání veřejných zakázek. Při jmenování dražebních platforem a k nim připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání by se měla vzít v potaz řešení, která nabízejí uchazeči pro zajištění efektivnosti nákladů, plného, náležitého a spravedlivého přístupu k podávání nabídek v dražbách pro malé a střední podniky a přístupu malých producentů emisí a pro zajištění silného dohledu nad dražbami včetně ustanovení mechanismu mimosoudního řešení sporů. Dražební platforma, která draží forwardy nebo futures, může být výjimečně zadána na základě toho, že smí používat přístupová opatření, platební a dodací podmínky a pravidla pro dohled nad trhem, která platí na sekundárním trhu. Zvláštní postupy, které je třeba dodržovat při výběru společné dražební platformy, by měly být upřesněny v dohodě uzavřené mezi Komisí a členskými státy, v níž by měla být stanovena praktická úprava vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek a zadání zakázky, jakož i právo rozhodné pro zakázku a soud příslušný pro řešení sporů v souladu s požadavky článku 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(35)
S výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se zamezení střetu zájmů a zachování důvěrnosti, lze členským státům, které se neúčastní společného postupu k zadání společné dražební platformy, udělit status pozorovatele v celém společném zadávacím řízení nebo v jeho části na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy, které se účastní společného postupu, a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení. Tento přístup by mohl být žádoucí pro snazší sbližování alternativních dražebních platforem se společnou dražební platformou, pokud jde o ty aspekty dražebního procesu, jež nejsou v tomto nařízení plně harmonizovány.
(36)
Je vhodné, aby členské státy, které se rozhodnou neúčastnit se společného postupu pro jmenování společné dražební platformy, avšak rozhodnou se jmenovat svou vlastní dražební platformu, informovaly v poměrně krátké době od vstupu tohoto nařízení v platnost o svém rozhodnutí Komisi. Dále musí Komise posoudit, zda členské státy, které jmenují svou vlastní dražební platformu, přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby dražební proces splňoval ustanovení tohoto nařízení, jakož i cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Dále je nezbytné, aby Komise koordinovala podrobné kalendáře dražeb, které navrhují dražební platformy jiné než společná dražební platforma, s kalendáři dražeb navrhovanými společnou dražební platformou. Jakmile Komise posoudí všechny alternativní dražební platformy, měla by tyto dražební platformy, jejich jmenující členské státy a platné podmínky nebo povinnosti, včetně podmínek nebo povinností týkajících se jejich příslušných kalendářů dražeb, uvést v příloze tohoto nařízení. Uvedení na tomto seznamu neznamená, že Komise potvrzuje soulad jmenujícího členského státu s pravidly zadávacího řízení, která platí pro jmenování jimi zvolené dražební platformy.
(37)
Podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, mělo by toto nařízení stanovit převod výnosů z dražeb přímo na dražitele jmenovaného každým členským státem.
(38)
S ohledem na to, že dražba povolenek spočívá v jejich primární emisi na sekundární trh, a nikoli v jejich bezplatném přidělení přímo provozovatelům a provozovatelům letadel, není vhodné vázat systém zúčtování nebo systém vypořádání povinnostmi spojenými s konkrétním uskutečněním dodání povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům v případě, kdy dodání neuskuteční z důvodu, který nemohl/nemohly ovlivnit. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinými opravnými prostředky pro úspěšné nabízející nebo jejich právní nástupce v případě, kdy nedojde k dodání vydražených povolenek, je přijetí opožděného dodání. Je však třeba umožnit, aby vydražené povolenky, které nejsou dodány včas v důsledku neúplné platby, byly draženy při následujících dražbách pořádaných stejnou dražební platformou.
(39)
Není vhodné, aby členské státy musely při dražbě skládat jiné zajištění než samotné povolenky, protože jediné závazky členských států se týkají dodání povolenek. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinou povinností členských států při dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures definovaných v tomto nařízení je dražené povolenky předem složit do úschovy na účet, který v registru Unie drží systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář/depozitáři.
(40)
Je však nezbytné, aby dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání zavedla přiměřené zajištění a veškeré další procesy řízení rizik, které zajistí, že dražitelé obdrží za povolenky vydražené za dražební zúčtovací cenu platbu v plné výši bez ohledu na to, zda je úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce v prodlení s platbou.
(41)
Z důvodů efektivnosti nákladů by úspěšní nabízející měli mít možnost obchodovat povolenky, které jim byly při dražbě přiděleny, již před dodáním těchto povolenek. Výjimku z tohoto požadavku obchodovatelnosti lze učinit jen v případě, že jsou povolenky dodány do dvou obchodovacích dnů po dražbě. V důsledku toho toto nařízení stanoví možnost přijmout platbu od právního nástupce úspěšného nabízejícího místo od samotného úspěšného nabízejícího a uskutečňovat dodání právnímu nástupci úspěšného nabízejícího místo samotnému úspěšnému nabízejícímu. Tato možnost by však neměla vést k obcházení požadavků na způsobilost k žádosti o podávání nabídek při dražbách.
(42)
Je vhodné, aby struktura a výše poplatků uplatňovaných dražebními platformami a k nim připojeným systémem zúčtování nebo systémem vypořádání nebyly méně příznivé než srovnatelné poplatky a podmínky uplatňované na transakce na sekundárním trhu. V zájmu transparentnosti by všechny poplatky a podmínky měly být srozumitelné, podrobně rozepsané a veřejně přístupné. Obecně platí, že náklady na dražbu by měly pokrýt poplatky uhrazené nabízejícími v souladu s podmínkami smlouvy o jmenování dražební platformy. Je však důležité, aby se členské státy za účelem zadání nákladově efektivní společné dražební platformy účastnily společného postupu od počátku. Z tohoto důvodu je vhodné, aby se po členských státech, které se společného postupu účastní v pozdější fázi, mohlo požadovat, aby nesly své náklady, a aby výše těchto nákladů byla odečtena od nákladů, jež jinak nesou nabízející. Tato ustanovení by však neměla znevýhodnit členské státy, které se budou chtít společného postupu účastnit po skončení jmenovacího období alternativní dražební platformy. Členské státy by neměly být znevýhodněny ani v případě, kdy se společného postupu přechodně účastní proto, že oznámená alternativní platforma není uvedena na seznamu. Dražitel by měl v krajním případě platit pouze za přístup k dražební platformě, avšak případné náklady na systém zúčtování a vypořádání by měli podle obecné zásady nést nabízející.
(43)
Nicméně je vhodné stanovit, aby náklady na subjekt sledující dražby nesly členské státy a aby byly odečteny z výnosů z dražeb. Dále je vhodné, aby smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby rozlišovala mezi náklady subjektu sledujícího dražby, které se liší především podle počtu dražeb, a všemi ostatními náklady. Určení přesné hranice mezi těmito náklady by mělo být ponecháno společnému zadávacímu řízení.
(44)
Měl by být určen nestranný subjekt sledující dražby, který by sledoval soulad dražebního procesu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, soulad s ustanoveními tohoto nařízení a důkazy o protisoutěžním chování nebo o zneužívání trhu a podával o tom zprávy. Sledování dražeb vyžaduje společný postup členských států a Komise, jako v případě dražeb, a proto je vhodné společné zadávací řízení. Dražební platformy, dražitelé a příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za dohled nad dražební platformou, investičními podniky nebo úvěrovými institucemi nebo jinými osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných účastníků dražeb nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu by měli mít povinnost spolupracovat se subjektem sledujícím dražby při výkonu jeho funkcí.
(45)
Aby se zajistila nestrannost subjektu sledujícího dražby, požadavky na jmenování subjektu sledujícího dražby by měly zohledňovat nabízející s nejmenším rizikem střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
(46)
Protisoutěžní chování a zneužívání trhu je neslučitelné se zásadami otevřenosti, transparentnosti, harmonizace a nediskriminace, které jsou základem tohoto nařízení. Toto nařízení by proto mělo obsahovat příslušná ustanovení ke zmírnění rizik takového chování při dražbách. Prvky, které pomáhají riziko zneužití trhu zmírňovat, jsou společná dražební platforma, jednoduchý způsob pořádání dražeb, relativně vysoká četnost, namátkové rozhodování vyrovnaných nabídek, odpovídající přístup k dražbám, spravedlivé zveřejňování informací a transparentnost pravidel. Finanční nástroje jako prostředky pro dražbu povolenek umožňují jak dražiteli, tak nabízejícím využívat výhod ochranných opatření, jež mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem, který se vztahuje na finanční trhy. Toto nařízení by mělo stanovit pravidla obdobná těm, jež se vztahují na finanční nástroje, s cílem zmírnit riziko zneužití trhu v případě, kdy dražený produkt finančním nástrojem není. Celý dražební proces, včetně samotných dražeb a provádění pravidel, která se na dražby vztahují, by měl posuzovat nestranný subjekt sledující dražby.
(47)
Dále je nezbytné zajistit bezúhonnost dražitele. Při jmenování dražitele by proto členské státy měly zohledňovat uchazeče, kteří vykazují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. Důsledkem tohoto požadavku je členským státům výslovně zakázat, aby s dražitelem sdílely jakékoliv vnitřní informace o dražbách. Porušení tohoto zákazu by mělo podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím.
(48)
Kromě toho je žádoucí stanovit, aby dražební platforma sledovala chování nabízejících a oznamovala příslušným vnitrostátním orgánům případy zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými ve směrnici 2003/6/ES a na základě oznamovacích povinností stanovených ve směrnici 2005/60/ES.
(49)
Při uplatňování vnitrostátních opatření, jimiž se v příslušné míře provádějí hlavy III a IV směrnice 2004/39/ES a směrnice 2003/6/ES do vnitrostátního práva, by příslušné orgány příslušných členských států měly náležitě zohlednit odpovídající ustanovení opatření Unie, jimiž se tyto směrnice provádějí.
(50)
Dále je žádoucí, aby toto nařízení stanovilo možnost omezit maximální velikost nabídky, kterou může jeden nabízející podat, vyjádřenou podílem z celkového objemu povolenek určených k dražbě na jednotlivých dražbách nebo v průběhu daného kalendářního roku, anebo jiná vhodná nápravná opatření. S ohledem na potenciální administrativní zátěž, kterou by tato možnost mohla způsobit, by tato možnost měla být uplatněna až poté, co bylo příslušným vnitrostátním orgánům oznámeno zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu a co se tyto orgány rozhodly nejednat, pokud se prokáže potřeba uplatnění a účinnost této možnosti. Uplatnění této možnosti by mělo být podmíněno získáním předchozího stanoviska Komise. Před vydáním svého stanoviska by Komise měla návrh dražební platformy konzultovat s členskými státy a subjektem sledujícím dražby. Význam pro toto stanovisko bude mít rovněž vlastní posouzení Komise týkající se toho, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím trhu podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES.
(51)
Je rovněž vhodné, aby se jiné osoby, které jsou členskými státy oprávněny podávat nabídky jménem klientů své hlavní činnosti, řídily pravidly jednání stanovenými v tomto nařízení s cílem zajistit odpovídající ochranu svých klientů.
(52)
Je nezbytné, aby toto nařízení stanovilo jazykový režim vztahující se na veškeré dražební platformy, a to transparentním způsobem, který zajistí rovnováhu mezi cílem nediskriminovaného přístupu k dražbám a nákladově nejefektivnějším jazykovým režimem. Všechny dokumenty, jež nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, by měly být zveřejněny v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, konkrétně v angličtině. Použití jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí již bylo stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (9).
(53)
Členské státy mohou na vlastní náklady zajistit překlad veškeré dokumentace do svého národního úředního jazyka. Jestliže si členský stát tuto možnost zvolí, alternativní platformy by rovněž měly na náklady členského státu, který dotyčnou alternativní platformu jmenoval, přeložit veškerou dokumentaci vztahující se k jejich dražební platformě do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu. V důsledku toho by dražební platformy měly být schopny vyřizovat všechna ústní a písemná sdělení žadatelů o povolení k podávání nabídek, osob, které získaly povolení k podávání nabídek, nebo nabízejících, kteří podávají nabídky při dražbě, v kterémkoliv jazyce, pokud členský stát zajistí na vlastní náklady překlad, jestliže jej o to tyto osoby požádají. Dražební platformy za to těmto osobám nemohou účtovat žádné další náklady. Tyto náklady by namísto toho měli nést stejně všichni nabízející na příslušné dražební platformě, aby byl zajištěn rovný přístup k dražbám v celé Unii.
(54)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou zveřejňování, vyhlašování a oznamování výsledků dražeb, ochrana důvěrných informací, oprava chyb v provedených platbách nebo převodech povolenek uskutečněných a zajištění poskytnutého nebo uvolněného podle tohoto nařízení, právo odvolat se proti rozhodnutím dražební platformy a vstup v platnost.
(55)
Pro účely tohoto nařízení by měly být investiční podniky, které podávají nabídky týkající se finančních nástrojů na svůj vlastní účet nebo jménem klientů, považovány za podniky vykonávající investiční službu nebo činnost.
(56)
Tímto nařízením není dotčena skutečnost, že Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím, a nejsou jím dotčeny ani žádné návrhy, které Komise může předložit s cílem tuto ochranu zajistit. Cílem tohoto nařízení je zajistit, aby obchodní podmínky byly až do výsledku prověření Komisí spravedlivé a řádné.
(57)
Tímto nařízením není dotčeno použití článků 107 a 108 Smlouvy, například v souvislosti s opatřeními pro zajištění náležitého, plného a spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky, na které se vztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi, a pro malé producenty emisí.
(58)
Tímto nařízením není dotčeno použití žádných platných pravidel vnitřního trhu.
(59)
Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady, jež uznává především Listina základních práv Evropské unie, a zejména článek 11 uvedené listiny, a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech. V tomto ohledu toto nařízení nijak nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních pravidel vztahujících se ke svobodě tisku a svobodě projevu ve sdělovacích prostředcích.
(60)
S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.
(61)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro harmonogram, správu a jiné aspekty dražeb povolenek v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly II (letectví) směrnice 2003/87/ES a na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly III (stacionární zařízení) uvedené směrnice, které mohou být vyřazeny v obchodovacích obdobích od 1. ledna 2013.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (10) k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž jsou výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen splatné v hotovosti;
2)
„forwardy“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž lze výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen zajistit buď nehotovostním zajištěním, nebo prostřednictvím sjednané státní záruky, a to dle uvážení ústřední protistrany;
3)
„dvoudenním spotem“ povolenky dražené k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na druhý obchodovací den ode dne konání dražby, v souladu s čl. 38 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1287/2006;
4)
„pětidenními futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na pátý obchodovací den ode dne konání dražby;
5)
„nabídkou“ nabídka při dražbě k získání daného objemu povolenek za určitou cenu;
6)
„nabídkovým oknem“ období, během kterého lze předkládat nabídky;
7)
„obchodovacím dnem“ každý den, kdy jsou dražební platforma a k ní připojený systém zúčtování nebo systém vypořádání otevřeny pro obchodování;
8)
„investičním podnikem“ investiční podnik podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;
9)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce podle čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (11);
10)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj podle čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2004/39/ES, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
11)
„sekundárním trhem“ trh, na kterém osoby kupují nebo prodávají povolenky před jejich přidělením nebo po jejich přidělení bezplatně nebo prostřednictvím dražby;
12)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik podle článků 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS (12);
13)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik podle článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
14)
„přidruženým podnikem“ podnik, který je k mateřskému nebo dceřinému podniku vázán vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
15)
„kontrolou“ kontrola podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (13), jak je uplatněna v konsolidovaném sdělení Komise k otázkám příslušnosti (14). 22. bod odůvodnění uvedeného nařízení a body 52 a 53 uvedeného sdělení se použijí pro vymezení pojmu kontroly v případě státních podniků;
16)
„dražebním procesem“ proces zahrnující vytvoření kalendáře dražeb, postupů získání povolení k podávání nabídek, postupů podávání nabídek, konání dražby, výpočet a oznámení výsledků dražby, ujednání o úhradě splatné ceny, dodání povolenek a správu zajištění potřebného ke krytí transakčních rizik, jakož i dohled nad řádným konáním dražeb dražební platformou a jeho sledování;
17)
„praním peněz“ praní peněz podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 3 a 5 uvedené směrnice;
18)
„financováním terorismu“ financování terorismu podle čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 5 uvedené směrnice;
19)
„trestnou činností“ trestná činnost podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;
20)
„dražitelem“ veřejný nebo soukromý subjekt jmenovaný členským státem pro dražbu povolenek jeho jménem;
21)
„jmenovaným vkladním účtem“ jeden nebo více typů vkladního účtu stanovených v platném nařízení Komise, které bylo přijato podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES pro účely účasti v dražebním procesu nebo pro účely jeho pořádání včetně držení povolenek v úschově až do jejich dodání podle tohoto nařízení;
22)
„jmenovaným bankovním účtem“ bankovní účet určený dražitelem, nabízejícím nebo jeho právním nástupcem pro příjem plateb podle tohoto nařízení;
23)
„hloubkovou kontrolou klienta“ hloubková kontrola klienta podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice;
24)
„skutečným vlastníkem“ skutečný vlastník podle čl. 3 odst. 6 směrnice 2005/60/ES;
25)
„řádně ověřenou kopií“ ověřená kopie původního dokumentu, u níž kvalifikovaný právník, účetní, státní notář nebo podobný odborník, který je podle vnitrostátního práva příslušného členského státu oprávněn k úřednímu ověřování toho, zda je kopie skutečně věrnou kopií svého originálu, potvrdí, že se jedná o věrnou kopii originálu;
26)
„politicky exponovanými osobami“ politicky exponované osoby podle čl. 3 odst. 8 směrnice 2005/60/ES;
27)
„zneužitím trhu“ buď obchodování zasvěcených osob definované v bodu 28 tohoto článku či zakázané v článku 38, nebo manipulace s trhem definovaná v bodu 30 tohoto článku či v čl. 37 písm. b) anebo obojí;
28)
„obchodováním zasvěcených osob“ použití důvěrné informace, které je zakázáno v souladu s články 2, 3 a 4 směrnice 2003/6/ES, ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
29)
„důvěrnou informací“ důvěrná informace podle čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
30)
„manipulací s trhem“ manipulace s trhem podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
31)
„systémem zúčtování“ jedna nebo více infrastruktur připojených k dražební platformě, které mohou poskytovat služby zúčtování, dozajištění, vzájemného započtení, správy zajištění, vypořádání a dodání a jakékoli jiné služby, které provádí ústřední protistrana, s přímým přístupem nebo s nepřímým přístupem prostřednictvím členů ústřední protistrany, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a ústřední protistranou;
32)
„zúčtováním“ všechny procesy před otevřením nabídkového okna, během otevření nabídkového okna a po uzavření nabídkového okna až do vypořádání, které zahrnují řízení rizik, jež v tomto období vzniknou, včetně dozajištění, vzájemného započtení či novace, nebo jakékoli jiné služby, jež mohou být provedeny systémem zúčtování nebo vypořádání;
33)
„dozajištěním“ proces, při kterém má dražitel nebo nabízející, případně jeden či více zprostředkovatelů jednajících jejich jménem zastavit zajištění ke krytí dané finanční pozice, který zahrnuje celý proces měření, výpočtu a správy zajištění předloženého ke krytí těchto finančních pozic a který má zajistit, aby všechny platební závazky nabízejícího a všechny závazky týkající se dodání a připadající na dražitele nebo jednoho či více zprostředkovatelů jednajících jeho jménem mohly být splněny ve velmi krátké době;
34)
„vypořádáním“ uhrazení částky za povolenky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem nebo ústřední protistranou nebo zúčtovatelem, které mají být tomuto nabízejícímu, jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli dodány, a dodání povolenek úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli;
35)
„ústřední protistranou“ subjekt, který je prostředníkem buď přímo mezi dražitelem a nabízejícím či jeho právním nástupcem, nebo mezi zprostředkovateli, kteří je zastupují, a který jedná jako jejich výlučná protistrana, jež zaručuje úhradu výnosů z dražeb dražiteli nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, nebo dodání vydražených povolenek nabízejícímu nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, v souladu s článkem 48;
36)
„systémem vypořádání“ jakákoli infrastruktura připojená nebo nepřipojená k dražební platformě, jež může poskytovat služby vypořádání, mezi které mohou patřit služby zúčtování, vzájemného započtení, správy zajištění nebo jakékoli jiné služby, které v konečném důsledku umožňují dodání povolenek jménem dražitele úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci a úhradu dlužné částky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem dražiteli, jež se provádí jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím bankovního systému a registru Unie;
b)
prostřednictvím jednoho nebo více zúčtovatelů jednajících jménem dražitele a nabízejícího nebo jeho právního nástupce, s přístupem k zúčtovateli buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím členů zúčtovatelů, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a zúčtovatelem;
37)
„zúčtovatelem“ subjekt jednající jako zástupce poskytující účty dražební platformě, pomocí kterých jsou bezpečně prováděny účetní pokyny k převodu dražených povolenek poskytnutých dražitelem nebo zprostředkovatelem, který ho zastupuje, a k úhradě dražební zúčtovací ceny úspěšným nabízejícím, jeho právním nástupcem nebo zprostředkovatelem, který je zastupuje, a to současně nebo téměř současně zajištěným způsobem;
38)
„zajištěním“ formy zajištění (kolaterálu) uvedené v čl. 2 písm. m) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (15), včetně povolenek, které jsou přijaty jako zástava systémem zúčtování nebo systémem vypořádání;
39)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh podle čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;
40)
„malými a středními podniky“ provozovatelé a provozovatelé letadel, kteří jsou malými a středními podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16);
41)
„malými producenty emisí“ provozovatelé nebo provozovatelé letadel, kteří na základě svých ověřených emisí vyprodukovali emise v průměrné výši 25 000 nebo méně tun ekvivalentu oxidu uhličitého za tři kalendářní roky předcházející roku, kdy se účastní dražby;
42)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu podle čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2004/39/ES;
43)
„usazením“ se rozumí:
a)
místo bydliště nebo trvalá adresa v rámci Unie pro účely čl. 6 odst. 3 třetího pododstavce;
b)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení;
d)
totéž, co v čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení;
e)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení v případě obchodního seskupení uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení;
f)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. b) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 35 odst. 4, 5 a 6 a čl. 42 odst. 1 tohoto nařízení.
KAPITOLA II
ZPŮSOB POŘÁDÁNÍ DRAŽEB
Článek 4
Dražené produkty
1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv, které jsou na dané dražební platformě obchodovány („dražený produkt“). Dražené produkty nemusí být obchodovány na téže dražební platformě, jsou-li povolenky dodávány do dvou obchodovacích dnů po dražbě.
2. Dokud nejsou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné k dodání povolenek, každý členský stát povolenky draží v podobě: futures nebo forwardů.
Futures nebo forwardy se draží v souladu s čl. 11 odst. 1, článkem 32 a přílohou I.
Při dražení futures nebo forwardů lze dodání povolenek odložit nejpozději na den 31. prosince 2013.
3. Nejpozději tři měsíce od zavedení právních opatření a technických prostředků nezbytných k dodání povolenek každý členský stát povolenky draží v podobě: dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
Článek 5
Formát dražby
Dražby se provádějí v takovém formátu, kdy nabízející v průběhu jednoho nabídkového okna podávají své nabídky, aniž by viděli nabídky předložené ostatními nabízejícími. Každý úspěšný nabízející zaplatí za každou povolenku stejnou dražební zúčtovací cenu jak je uvedena v článku 7 bez ohledu na cenovou nabídku.
Článek 6
Podání a stažení nabídky
1. Minimální objem nabídky na dražené produkty je jeden lot.
Jeden lot dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je 500 povolenek.
Jeden lot futures nebo forwardů je 1 000 povolenek.
2. V každé nabídce je uvedeno následující:
a)
totožnost nabízejícího a zda nabízející podává nabídku na svůj vlastní účet nebo jménem klienta;
b)
pokud nabízející podává nabídku jménem klienta, totožnost klienta;
c)
objem nabídky jakožto počet povolenek v celočíselných násobcích lotů po 500 nebo 1 000 povolenkách;
d)
cenovou nabídku v eurech za každou povolenku zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.
3. Každou nabídku lze podat, upravit nebo stáhnout pouze v průběhu příslušného nabídkového okna.
Podané nabídky lze upravit nebo stáhnout do stanoveného termínu před uzavřením nabídkového okna. Termín stanoví příslušná dražební platforma a zveřejní jej na své internetové stránce alespoň pět obchodovacích dnů před otevřením nabídkového okna.
Pouze fyzická osoba usazená v Unii, jmenovaná v souladu s podmínkami čl. 19 odst. 2 písm. d) a oprávněná zavázat nabízejícího pro všechny účely týkající se dražeb včetně podání nabídky („zástupce nabízejícího“) je oprávněna k podání, úpravě nebo stažení nabídky.
Každá nabídka je závazná, jakmile je podána, pokud není stažena nebo upravena v souladu s tímto odstavcem nebo stažena v souladu s odstavcem 4.
4. Pokud je dotyčná dražební platforma přesvědčena, že při podání nabídky došlo skutečně k chybě, může v případě, že o to požádá zástupce nabízejícího, považovat chybně podanou nabídku za staženou po uzavření nabídkového okna, ale před určením dražební zúčtovací ceny.
5. Přijetí, předání nebo podání nabídky investičním podnikem nebo úvěrovou institucí na jakékoli dražební platformě se považuje za investiční službu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2004/39/ES, je-li dražený produkt finančním nástrojem.
Článek 7
Dražební zúčtovací cena a rozhodování vyrovnaných nabídek
1. Dražební zúčtovací cena se stanoví po uzavření nabídkového okna.
2. Dražební platforma seřadí podané nabídky podle nabídkové ceny. Pokud je cena několika nabídek stejná, seřadí se tyto nabídky namátkovým výběrem podle algoritmu, který dražební platforma určí před dražbou.
Objemy nabídek se sečtou počínaje nabídkou s nejvyšší cenou. Cena nabídky, u které se součet objemů nabídek shoduje s objemem dražených povolenek nebo jej převyšuje, je dražební zúčtovací cena.
3. Všechny nabídky, které tvoří součet objemů nabídek určených podle odstavce 2, se přidělí za dražební zúčtovací cenu.
4. Pokud celkový objem úspěšných nabídek určených podle odstavce 2 překročí objem dražených povolenek, zbývající objem dražených povolenek se přidělí tomu, kdo předložil poslední nabídku, která tvoří součet objemů nabídek.
5. Pokud celkový objem nabídek seřazených podle odstavce 2 nedosahuje objemu dražených povolenek, dražební platforma dražbu zruší.
6. Pokud je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá v době otevření a bezprostředně před otevřením nabídkového okna s přihlédnutím ke krátkodobému kolísání ceny povolenek za vymezené období předcházející dražbě, dražební platforma dražbu zruší.
7. Před zahájením dražby dražební platforma určí metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska a poté, co oznámí příslušné vnitrostátní orgány podle článku 56. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
8. Pokud je dražba zrušena podle odstavců 5 nebo 6, dražený objem se rovnoměrně rozdělí mezi příští dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
KAPITOLA III
KALENDÁŘ DRAŽEB
Článek 8
Harmonogram a četnost
1. Dražební platforma organizuje dražby samostatně prostřednictvím svého pravidelně se opakujícího nabídkového okna. Nabídkové okno se otevírá a uzavírá ve stejný obchodovací den. Nabídkové okno zůstává otevřeno nejméně dvě hodiny. Nabídková okna dvou nebo více dražebních platforem se nesmějí překrývat a mezi dvěma po sobě jdoucími nabídkovými okny musí být nejméně dvouhodinový odstup.
2. Dražební platforma určí data a časy dražeb s ohledem na státní svátky, které ovlivňují mezinárodní finanční trhy, a jakékoli jiné události nebo okolnosti, které by podle názoru dražební platformy mohly ovlivnit řádné konání dražeb a vyžádat si změny. Každoročně se během dvoutýdenního období Vánoc a Nového roku nekonají žádné dražby.
3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
4. Počínaje šestou dražbou nebo dříve provádí dražební platforma jmenovaná ve smyslu čl. 26 odst. 1 nebo 2 dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, alespoň každý týden a dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, alespoň jednou za dva měsíce.
Nanejvýše dva dny týdně, ve kterých dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražbu, nekoná dražbu žádná jiná dražební platforma. Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražby více než dva dny týdně, určí a zveřejní, ve které dva dny se žádné další dražby konat nesmějí. Učiní tak nejpozději v okamžiku určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1.
5. Počínaje šestou dražbou nebo dříve se objem povolenek určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.
6. Další ustanovení o harmonogramu a četnosti dražeb pořádaných jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2 jsou uvedena v článku 32.
Článek 9
Okolnosti bránící konání dražeb
Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné vzhledem k okolnostem, jež ovlivňují bezpečnost nebo spolehlivost systému informačních technologií, který je nezbytný k žádosti o povolení k podávání nabídek, k přístupu k dražbě nebo k jejímu provádění.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
Článek 10
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2011 nebo 2012, a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se povolenky mají dražit, se uvedou v příloze I tohoto nařízení.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2013 a 2014, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice a po odečtení poloviny celkového objemu povolenek dražených v letech 2011 a 2012.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2015, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice.
Veškeré množství povolenek, které se má dražit podle článku 24 směrnice 2003/87/ES, se připočítá k objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce podle prvního nebo druhého pododstavce tohoto odstavce.
Při určování objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice a povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
3. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí podle čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice nebo z poslední změny původního předpokladu Komise zveřejněného do 31. ledna předchozího roku.
Veškeré následné změny objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce, se zohlední v objemu povolenek, které mají být draženy v následujícím kalendářním roce.
4. Aniž je dotčen čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, odpovídá podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, na daný kalendářní rok podílu určenému v souladu s čl. 10 odst. 2 téže směrnice po odečtení bezplatných povolenek přechodně přidělených daným členským státem v daném kalendářním roce podle článku 10c směrnice 2003/87/ES a po připočtení povolenek, které má daný členský stát dražit v témže kalendářním roce podle článku 24 uvedené směrnice.
Článek 11
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavce 1 tohoto článku vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí nebo z poslední změny původního předpokladu Komise podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
3. Nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být dražební platformou upraveny s ohledem na ukončení provozu zařízení ve smyslu čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úpravu množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.
Článek 12
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne v souladu s čl. 3d odst. 1 uvedené směrnice.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne podle čl. 3d odst. 2 uvedené směrnice a který se rovnoměrně rozdělí do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Avšak při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.
2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období odpovídá podílu určenému pro dané obchodovací období v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice a rozdělenému do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Článek 13
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na rok 2012, do 30. září 2011 nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Počínaje rokem 2012 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být příslušnou dražební platformou upraveny s ohledem na povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f uvedené směrnice.
3. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavců 1 a 2 vychází z rozhodnutí Komise přijatého podle čl. 3e odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
4. Ustanovení o kalendáři jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, jsou určena a zveřejněna podle článku 32 tohoto nařízení.
Článek 14
Úpravy kalendáře dražeb
1. Určení a zveřejnění ročních objemů, které mají být draženy, a nabídkových oken, objemů, dat, draženého produktu a dat platby a dodání v souvislosti s jednotlivými dražbami podle článků 10 až 13 a čl. 32 odst. 4 nelze měnit; výjimku představují úpravy z těchto důvodů:
a)
zrušení dražby podle čl. 7 odst. 5 a 6, článku 9 a čl. 32 odst. 5;
b)
pozastavení činnosti jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení stanovené nařízením Komise přijatým podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES;
c)
rozhodnutí členského státu přijaté podle čl. 30 odst. 8;
d)
nevypořádání podle čl. 45 odst. 5;
e)
povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES;
f)
ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 směrnice 2003/87/ES, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice;
g)
jednostranné zahrnutí dodatečných činností a plynů podle článku 24 směrnice 2003/87/ES;
h)
opatření přijatá podle článku 29a směrnice 2003/87/ES;
i)
vstup změn tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES v platnost.
2. Pokud způsob provedení změny není v tomto nařízení stanoven, příslušná dražební platforma tuto změnu neprovede, dokud ji dříve nekonzultuje s Komisí a nezíská k ní její stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
KAPITOLA IV
PŘÍSTUP K DRAŽBÁM
Článek 15
Osoby, které mohou při dražbě podávat nabídky přímo
Aniž je dotčen čl. 28 odst. 3, může při dražbě podávat nabídky přímo pouze osoba, která je způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek podle článku 18 a která povolení k podávání nabídek získá podle článků 19 a 20.
Článek 16
Přístupové prostředky
1. Dražební platforma zajistí prostředky pro nediskriminační přístup ke svým dražbám.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí vzdálený přístup ke svým dražbám prostřednictvím elektronického rozhraní, které je bezpečně a spolehlivě přístupné přes internet.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, dále nabídne nabízejícím možnost přístupu ke svým dražbám prostřednictvím vyhrazeného připojení k elektronickému rozhraní.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.
Článek 17
Školení a poradenská linka
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nabídne k dražebnímu procesu, který pořádá, praktický internetový školicí modul včetně pokynů pro vyplnění a podávání formulářů a simulace podávání nabídek při dražbě. Dále zajistí poradenskou linku přístupnou prostřednictvím telefonu, faxu a elektronické pošty, která bude v provozu alespoň v provozních hodinách každého obchodovacího dne.
Článek 18
Osoby způsobilé k žádosti o povolení k podávání nabídek
1. Následující osoby jsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách:
a)
provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;
b)
investiční podniky, které získaly povolení podle směrnice 2004/39/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
c)
úvěrové instituce, které získaly povolení podle směrnice 2006/48/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
d)
obchodní seskupení osob uvedených v písmenu a), které podávají nabídky na svůj vlastní účet a jednají jako zástupci jménem svých členů;
e)
veřejné subjekty nebo státem vlastněné subjekty členských států, jež kontrolují osoby uvedené v písmenu a).
2. Aniž je dotčena výjimka uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/39/ES, jsou k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách buď na svůj vlastní účet, nebo jménem klientů své hlavní činnosti způsobilé osoby, na něž se tato výjimka vztahuje a které jsou oprávněné podle článku 59 tohoto nařízení, pokud členský stát, kde jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti oprávnit.
3. Osoby uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) jsou způsobilé k přímému podávání nabídek při dražbách jménem svých klientů, podávají-li nabídky pro dražené produkty, které nejsou finančními nástroji, pokud členský stát, ve kterém jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů oprávnit.
4. Pokud osoby uvedené v odst. 1 písm. b) a c) a odstavci 2 podávají nabídky jménem svých klientů, zajistí, aby i sami tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2.
Pokud klienti osob uvedených v prvním pododstavci sami podávají nabídky jménem svých vlastních klientů, zajistí, aby i tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2. Stejné podmínky platí pro všechny další klienty v řetězci, kteří při dražbách podávají nabídky nepřímo.
5. Následující osoby nejsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách a ani se nesmějí dražeb účastnit prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článků 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby, jestliže ve vztahu k příslušným dražbám plní svou úlohu jakožto:
a)
dražitel;
b)
dražební platforma včetně systému zúčtování a systému vypořádání, který je k ní připojen;
c)
osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení osob uvedených v písmenech a) a b);
d)
osoby vykonávající práci pro osoby uvedené v písmenech a) a b).
6. Subjekt sledující dražby se nesmí účastnit dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení subjektu sledujícího dražby, se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby vykonávající pro subjekt sledující dražby práci v souvislosti s dražbami se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
7. Možnost stanovená v článcích 44 až 50, na jejímž základě dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání přijímá od právního nástupce úspěšného nabízejícího platbu, dodává mu povolenky a přijímá od něj zajištění nesmí narušovat použití článků 17 až 20.
Článek 19
Požadavky pro udělení povolení k podávání nabídek
1. Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, již jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách, které uvedená dražební platforma koná, bez dalších požadavků, jež se na získání povolení vztahují, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
požadavky pro udělení povolení členovi nebo účastníkovi k obchodování povolenek na sekundárním trhu, jenž je organizován dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nejsou méně přísné než požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku;
b)
dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, obdrží všechny dodatečné informace potřebné k ověření toho, zda byly splněny požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jež doposud ověřeny nebyly.
2. Osoby, jež nejsou členy ani účastníky sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, a jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou, pokud:
a)
jsou usazeny v Unii a jsou provozovateli nebo provozovateli letadel;
b)
jsou držiteli jmenovaného vkladního účtu;
c)
jsou držiteli jmenovaného bankovního účtu;
d)
jmenují alespoň jednoho zástupce nabízejícího, definovaného v čl. 6 odst. 3 třetím pododstavci;
e)
na základě platné hloubkové kontroly klienta ujistí příslušnou dražební platformu o své totožnosti, totožnosti svých skutečných vlastníků, bezúhonnosti, podnikového a obchodního profilu s ohledem na prostředky vytvářející vztah s nabízejícím, typu nabízejícího, povaze draženého produktu, velikosti budoucích nabídek a prostředků platby a dodání;
f)
ujistí příslušnou dražební platformu o svém finančním postavení, zejména zda jsou schopny plnit své finanční závazky a běžné závazky ve lhůtě jejich splatnosti;
g)
mají zavedeny nebo jsou v případě požádání schopny zavést vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody nezbytné k uskutečnění maximální velikosti nabídky, již ukládá článek 57;
h)
splňují požadavky čl. 49 odst. 1.
Pokud dražební platforma neorganizuje sekundární trh, osoby, jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v písmenech a) až h) tohoto odstavce.
3. Osoby, které spadají do oblasti působnosti čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 18 odst. 2 a které podávají nabídky jménem svých klientů, jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly splněny všechny tyto podmínky:
a)
jejich klienty jsou způsobilé osoby ve smyslu čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
mají nebo s dostatečným předstihem před otevřením nabídkového okna budou mít příslušné vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody, které:
i)
jim umožní zpracovávat nabídky od svých klientů včetně podávání nabídek, vybírání plateb a převodu povolenek,
ii)
zabrání úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, které odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet,
iii)
zajistí, aby jejich klienti, kteří sami jednají jménem klientů podávajících nabídky při dražbách, uplatňovali požadavky stanovené v odstavci 2 tohoto článku a v tomto odstavci a aby totéž vyžadovali i od svých klientů a klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Příslušná dražební platforma se může spolehnout na spolehlivé kontroly prováděné osobami uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, jejich klienty nebo klienty jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Osoby uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly schopny prokázat dražební platformě, kdykoliv je o to tato dražební platforma požádá v souladu s čl. 20 odst. 5 písm. d), že podmínky uvedené v prvním pododstavci písmenech a) a b) tohoto odstavce jsou splněny.
Článek 20
Podávání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek
1. Před podáním své první nabídky přímo prostřednictvím některé dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, požádají osoby způsobilé podle článku 18 odst. 1 nebo 2 příslušnou dražební platformu o povolení k podávání nabídek.
Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného příslušnou dražební platformou, kteří splňují požadavky čl. 19 odst. 1, získají povolení k podávání nabídek, aniž by o ně museli žádat podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává vyplněním elektronické žádosti přístupné na internetu. Elektronickou žádost a její zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.
3. Žádost o povolení k podávání nabídek se doplní řádně ověřenými kopiemi všech podpůrných dokumentů, jež si dražební platforma vyžádá k prokázání toho, že žadatel vyhovuje požadavkům čl. 19 odst. 2 a 3. Žádost o povolení k podávání nabídek obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze II.
4. Žádost o povolení k podávání nabídek a veškeré podpůrné dokumenty se na vyžádání zpřístupňují ke kontrole subjektu sledujícímu dražby, příslušným donucovacím orgánům členského státu, jež vedou vyšetřování podle čl. 62 odst. 3 písm. e), a příslušným orgánům Unie, které se podílejí na vyšetřování vedeném na přeshraničním základě.
5. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může povolení k podávání nabídek na svých dražbách odmítnout, pokud žadatel odmítne:
a)
vyhovět žádostem dražební platformy o doplňující informace nebo objasnění či zdůvodnění poskytnutých informací;
b)
přijmout výzvu dražební platformy k účasti na pohovoru s kterýmkoliv pracovníkem žadatele v jejích obchodních prostorách nebo jinde;
c)
povolit vyšetřování nebo ověření požadované dražební platformou, které zahrnuje návštěvy nebo kontroly na místě v obchodních prostorách žadatele;
d)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace požadované od žadatele, klientů žadatele nebo klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4 k ověření souladu s požadavky čl. 19 odst. 3;
e)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace nutné ke kontrole souladu s požadavky čl. 19 odst. 2.
6. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uplatňuje opatření stanovená v čl. 13 odst. 4 směrnice 2005/60/ES, pokud jde o její transakce nebo obchodní vztahy s politicky exponovanými osobami, a to bez ohledu na zemi jejich trvalého pobytu.
7. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, od žadatele požaduje, aby žádal o povolení k podávání nabídek při jejích dražbách s cílem zajistit, že klienti žadatele vyhoví veškerým žádostem podle odstavce 5 a že jim vyhoví i klienti klientů žadatele ve smyslu čl. 18 odst. 4.
8. Žádost o povolení se považuje za staženou, pokud žadatel nepředloží informace požadované dražební platformou v přiměřené lhůtě stanovené v žádosti příslušné dražební platformy o informace podle odst. 5 písm. a), d) nebo e), která nesmí být kratší než pět obchodovacích dnů od data žádosti o informace, nebo pokud neodpoví na výzvu k pohovoru nebo vyšetřování či ověřování podle odst. 5 písm. b) nebo c), nesvolí k nim nebo při nich nespolupracuje.
9. Žadatel nesmí dražební platformě, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, poskytnout žádné nepravdivé ani zavádějící informace. Žadatel příslušnou dražební platformu v úplnosti, pravdivě a neprodleně informuje o veškerých změnách svých okolností, které by mohly ovlivnit jeho žádost o povolení k podávání nabídek při dražbách, jež uvedená dražební platforma koná, nebo povolení k podávání nabídek, který mu již byl udělen.
10. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, o podané žádosti rozhodne a své rozhodnutí oznámí žadateli.
Příslušná dražební platforma může:
a)
udělit nepodmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, včetně prodloužení nebo obnovení tohoto období;
b)
udělit podmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
odmítnout udělit povolení.
Článek 21
Odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví každé osobě, která:
a)
není nebo již není způsobilá k žádosti o podávání nabídek podle čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
nesplňuje nebo již nesplňuje požadavky článků 18, 19 a 20;
c)
vědomě nebo opakovaně porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví, má-li v souvislosti s žadatelem podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, pokud toto odmítnutí, zrušení nebo pozastavení nevede ke zmaření úsilí příslušných vnitrostátních orgánů o stíhání nebo zadržení pachatelů těchto činností.
V takovém případě příslušná dražební platforma podá zprávu finanční zpravodajské jednotce uvedené v článku 21 směrnice 2005/60/ES v souladu s ustanoveními čl. 55 odst. 2 tohoto nařízení.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může odmítnout udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zrušit či pozastavit každé osobě, která:
a)
z nedbalosti porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody;
b)
se jinak chovala způsobem, který poškozuje řádné nebo účinné konání dražby;
c)
je uvedena v čl. 18 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo v čl. 18 odst. 2 v průběhu předchozích 220 obchodovacích dnů nepodala nabídku v žádné dražbě.
4. Osobám uvedeným v odstavci 3 se odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení oznámí a poskytne se jim přiměřená lhůta k písemné odpovědi, stanovená v rozhodnutí o odmítnutí povolení nebo zrušení či pozastavení povolení.
Po posouzení písemné odpovědi osoby příslušná dražební platforma v odůvodněném případě:
a)
udělí nebo obnoví povolení s účinností od určitého data;
b)
udělí podmíněné povolení nebo podmíněné obnovení s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
potvrdí odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení s účinností od určitého data.
Dražební platforma oznámí své rozhodnutí příslušné osobě.
5. Osoby, jejichž povolení k podávání nabídek je zrušeno či pozastaveno podle odstavců 1, 2 nebo 3, podniknou přiměřené kroky, aby jejich vyřazení z dražeb:
a)
proběhlo řádně;
b)
nepoškodilo zájmy jejich klientů ani nenarušilo účinný průběh dražeb;
c)
neovlivnilo jejich povinnosti plnit ustanovení o platbách, podmínky jejich povolení k podávání nabídek v dražbách ani jiné související pokyny či dohody;
d)
neohrozilo jejich povinnosti týkající se ochrany důvěrných informací podle čl. 19 odst. 3 písm. b) bodu ii), které zůstanou v platnosti po dobu 20 let od jejich vyřazení z dražeb.
V odmítnutí udělit povolení nebo ve zrušení či pozastavení povolení podle odstavců 1, 2 a 3 jsou uvedena opatření nutná k dodržení tohoto odstavce a dražební platforma ověří, zda tato opatření byla dodržena.
KAPITOLA V
JMENOVÁNÍ DRAŽITELE A JEHO FUNKCE
Článek 22
Jmenování dražitele
1. Každý členský stát jmenuje dražitele. Žádný členský stát nedraží povolenky, aniž by jmenoval dražitele. Stejného dražitele může jmenovat více členských států.
2. Dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb tak, aby se jmenovanou dražební platformou nebo s dražební platformou, již se chystá jmenovat, včetně k ní připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek.
3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů stanovených v článku 26, dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb na dražebních platformách jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 a 2 tak, aby s těmito dražebními platformami včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.
4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací ve smyslu čl. 3 bodu 29 a čl. 37 písm. a) osobě, která pro dražitele vykonává práci.
V případě neoprávněného sdělení důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, stanoví podmínky jmenování dražitele vhodná opatření k vyřazení osob, kterým byly důvěrné informace neoprávněně sděleny, z dražeb.
Použitím druhého pododstavce tohoto odstavce není dotčeno použití článků 11 až 16 směrnice 2003/6/ES a článku 43 tohoto nařízení na porušení zákazu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí, dokud není dražitel řádně jmenován a dokud se neuzavřou a neprovedou ujednání uvedená v odstavci 2.
6. Ustanovením odstavce 5 nejsou dotčeny žádné právní následky plynoucí podle práva Unie z toho, že členský stát nesplní své povinnosti podle odstavců 1 až 4.
7. Členské státy oznámí Komisi totožnost dražitele a jeho kontaktní údaje.
Totožnost a kontaktní údaje dražitele se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 23
Funkce dražitele
Dražitel:
a)
draží objem povolenek, jež mají být draženy každým členským státem, který jej jmenoval;
b)
získává výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval;
c)
vyplácí výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval.
KAPITOLA VI
JMENOVÁNÍ SUBJEKTU SLEDUJÍCÍHO DRAŽBY A JEHO FUNKCE
Článek 24
Subjekt sledující dražby
1. Všechny dražební procesy jsou sledovány tímtéž subjektem sledujícím dražby.
2. Všechny členské státy jmenují subjekt sledující dražby na základě společného zadávacího řízení mezi Komisí a členskými státy provedeného v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Jmenovací období subjektu sledujícího dražby nepřesáhne pět let.
Nejméně tři měsíce před uplynutím jmenovacího období nebo před ukončením jmenování subjektu sledujícího dražby je jmenován jeho nástupce podle odstavce 2.
4. Totožnost a kontaktní údaje subjektu sledujícího dražby se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 25
Funkce subjektu sledujícího dražby
1. Subjekt sledující dražby sleduje každou dražbu a podává Komisi jménem příslušných členských států a příslušným členským státům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES zprávu týkající se řádného provedení dražeb konaných předcházející měsíc v souladu s uvedeným pododstavcem, zejména pokud jde o:
a)
spravedlivý a otevřený přístup;
b)
transparentnost;
c)
tvorbu cen;
d)
technické a organizační stránky.
2. Subjekt sledující dražby předloží členským státům a Komisi výroční souhrnnou zprávu obsahující:
a)
záležitosti uvedené v odstavci 1 jednak ve vztahu ke každé jednotlivé dražbě, jednak souhrnně za každou dražební platformu;
b)
případy nedodržení smlouvy o jmenování dražební platformy;
c)
důkaz protisoutěžního chování nebo zneužití trhu;
d)
případný vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu;
e)
informace o vztahu mezi dražebními procesy uvedenými v souhrnné zprávě a mezi nimi a fungováním sekundárního trhu podle čl. 10 odst. 5 směrnice 2003/87/ES;
f)
informace o počtu, povaze a stavu stížností podaných podle čl. 59 odst. 4, jakož i všech ostatních stížností podaných příslušným vnitrostátním orgánům vykonávajícím dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky;
g)
informace o opatřeních přijatých v návaznosti na zprávy subjektu sledujícího dražby předložené podle odstavců 3, 4 a 5;
h)
doporučení považovaná za vhodná pro zlepšení některého z dražebních procesů nebo pro přezkoumání:
i)
tohoto nařízení včetně přezkumu uvedeného v článku 33,
ii)
nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
iii)
směrnice 2003/87/ES včetně přezkumu fungování trhu s uhlíkem podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a uvedené směrnice.
3. Subjekt sledující dražby může na žádost Komise a jednoho nebo více členských států nebo v souladu s požadavkem odstavce 5 občas podat zprávu o konkrétním problému týkajícím se některého z dražebních procesů, je-li dotyčný problém nutno nadnést před předložením zpráv, na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2. V opačném případě může subjekt sledující dražby o tomto problému informovat ve zprávách stanovených v odstavci 1 nebo 2.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle čl. 30 odst. 1 a 2 tohoto nařízení, může požádat subjekt sledující dražby, aby členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě poskytl technickou zprávu o schopnosti dražební platformy, již navrhuje nebo hodlá navrhnout, pořádat dražební proces v souladu s požadavky tohoto nařízení a v souladu s cíli stanovenými v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
V těchto zprávách subjekt sledující dražby jasně uvede, v jakém ohledu dražební proces splňuje požadavky prvního pododstavce a v jakém ohledu tomu tak není. Zprávy obsahují přesná doporučení týkající se dalšího vývoje a zlepšení dražebního procesu v oblastech, ve kterých je to vhodné, a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení.
5. V případě, že v rámci dražebního procesu pořádaného dražební platformou dojde k porušení tohoto nařízení nebo k nesouladu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, nebo vyžádá-li si to Komise v případě, že má na toto porušení podezření, subjekt sledující dražby neprodleně podá zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě.
Ve zprávě musí být jasně uvedena povaha porušení nebo nesouladu. Zpráva obsahuje přesná doporučení k nápravě situace a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení. Případně může doporučit pozastavení činnosti příslušné dražební platformy. Subjekt sledující dražby svou zprávu podle tohoto odstavce podrobuje soustavnému přezkumu a poskytuje členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě její čtvrtletní aktualizace.
6. Stanoviska poskytnutá subjektem sledujícím dražby podle čl. 7 odst. 7 nebo čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení tvoří součást jeho funkcí podle tohoto článku.
7. Zprávy a stanoviska stanovené tímto článkem se vypracovávají ve srozumitelném, normalizovaném a snadno přístupném formátu, který je určen v souladu s ustanoveními smlouvy o jmenování subjektu sledujícího dražby.
KAPITOLA VII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMY ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ÚČASTNÍ SPOLEČNÉHO POSTUPU S KOMISÍ, A JEJÍ FUNKCE
Článek 26
Jmenování dražební platformy společným postupem členských států a Komise
1. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, které se účastní společného postupu, jednu dražební platformu pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, jednu nebo dvě dražební platformy pro dražbu futurem nebo forwardů za předpokladu, že jsou tyto dražené produkty uvedeny v příloze I.
3. Společné zadávací řízení uvedené v odstavcích 1 a 2 se provádí v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
4. Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 nepřesáhne pět let.
5. Totožnost a kontaktní údaje dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 se zveřejní na internetové stránce Komise.
6. Členský stát, který se připojí ke společným postupům podle odstavců 1 a 2 po vstupu dohody o společném zadávacím řízení uzavřené mezi účastnícími se členskými státy a Komisí v platnost, přijme podmínky, jež účastnící se členské státy a Komise sjednají v dohodě o společném zadávacím řízení a v rozhodnutích, která byla podle uvedené dohody již přijata.
Členskému státu, který se v souladu s čl. 30 odst. 4 rozhodne společného postupu neúčastnit, avšak jmenuje svou vlastní dražební platformu, může být udělen status pozorovatele na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy účastnícími se společného postupu a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení s výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek.
Článek 27
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 poskytuje členským státům tyto služby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jejím jmenování:
a)
poskytnutí přístupu k dražbám podle článků 15 až 21 včetně zajištění a správy potřebných internetových elektronických rozhraní a internetové stránky;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí náležitých systému zúčtování nebo systému vypořádání (nebo jejich zajištění prostřednictvím subdodávky) potřebných pro:
i)
zpracování plateb uhrazených úspěšnými nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli podle článků 44 a 45,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům podle článků 46, 47 a 48,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející podle článků 49 a 50;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle článků 44 až 59 a čl. 64 odst. 1.
2. Dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1.
Článek 28
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2 poskytuje členským státům tyto služby:
a)
poskytování přístupu k dražbám podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí systému zúčtování nebo systému vypořádání - podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou s tím, že se v každém případě použije článek 40, a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování - potřebného pro:
i)
zpracování plateb uhrazených nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
průzkum dražeb, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvě o jejím jmenování.
2. Příslušná dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 2.
3. Na dražby pořádané dražební platformou, která draží futures a forwardy, se nevztahují ustanovení čl. 16 odst. 2 a 3, článku 17, 19, 20, 21, 54, 55 a 56, čl. 60 odst. 3, čl. 63 odst. 4 a článku 64.
Článek 29
Služby poskytované Komisi dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 poskytuje Komisi služby technické podpory pro práci Komise související s touto činností:
a)
dokončení přílohy I a koordinace dražebního kalendáře pro přílohu III;
b)
stanoviska poskytovaná Komisí podle tohoto nařízení;
c)
stanoviska nebo zprávy poskytované subjektem sledujícím dražby ohledně fungování dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2;
d)
zprávy nebo návrhy vytvořené Komisí podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES;
e)
změny tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES, které mají vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
f)
přezkum tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 uvedené směrnice, který má vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
jakýkoli jiný společný postup související s fungováním trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb, sjednaný mezi Komisí a členskými státy, které se společného postupu účastní.
KAPITOLA VIII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍCH PLATFOREM ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ROZHODLY PRO VLASTNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMU, A JEJICH FUNKCE
Článek 30
Jmenování jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím futures nebo forwardů, pokud jsou tyto produkty uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
3. Členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, mohou pro dražbu futures nebo forwardů a dvoudenního spotu nebo pětidenních futures jmenovat tutéž dražební platformu nebo samostatné dražební platformy, podle případu.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, oznámí Komisi své rozhodnutí neúčastnit se společného postupu a jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, a to do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, si zvolí svou vlastní dražební platformu jmenovanou podle odstavců 1 a 2 tohoto článku na základě výběrového řízení, které je v souladu s unijním a vnitrostátním právem zadávání veřejných zakázek, jestliže si buď unijní, nebo vnitrostátní právo vyžádá postup zadávání veřejných zakázek. Výběrové řízení podléhá všem platným opravným prostředkům a donucovacím postupům podle unijního a vnitrostátního práva.
Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je nejvýše tři roky a lze je prodloužit nejvýše o další dva roky.
Jmenování dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je podmíněno uvedením příslušné dražební platformy na seznam v příloze III podle odstavce 7. Jmenování se neuskuteční dříve, než uvedení dražební platformy na seznam v příloze III podle ustanovení odstavce 7 nevstoupí v platnost.
6. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, poskytne Komisi úplné oznámení obsahující všechny tyto informace:
a)
totožnost dražební platformy, kterou navrhuje jmenovat, s uvedením toho, zda futures nebo forwardy a dvoudenní spot nebo pětidenní futures, podle případu, draží tatáž dražební platforma nebo samostatné dražební platformy;
b)
podrobná provozní pravidla, jimiž se má řídit dražební proces, který bude dražební platformou / dražebními platformami, již/jež navrhuje jmenovat, pořádán, včetně smluvních ustanovení o jmenování příslušné dražební platformy a včetně systému/systémů zúčtování nebo systému/systémů vypořádání k ní připojených s uvedením podmínek, jimiž se řídí struktura a výše poplatků, správa zajištění, platba a dodání;
c)
navrhovaná nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb s uvedením příslušných státních svátků, jakož i dražený produkt a data platby a dodání povolenek, které mají být draženy v jednotlivých dražbách v daném kalendářním roce, a jakékoliv další informace, které Komise potřebuje k posouzení toho, zda je navrhovaný kalendář dražeb slučitelný s kalendářem dražeb dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i s jinými kalendáři dražeb, jež navrhují jiné členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodly se jmenovat své vlastní dražební platformy;
d)
podrobná pravidla a podmínky týkající se průzkumu dražeb a dohledu nad nimi, kterými se jím navrhovaná dražební platforma řídí podle čl. 35 odst. 4, 5 a 6, jakož i podrobná pravidla zajišťující ochranu proti praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu, včetně všech nápravných opatření nebo sankcí;
e)
podrobná opatření zavedená za účelem dodržení čl. 22 odst. 4 a článku 34, pokud jde o jmenování dražitele.
V oznámení musí být prokázána slučitelnost s ustanoveními tohoto nařízení a soulad s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
Oznamující členský stát může své původní oznámení upravit před uvedením na seznam podle odstavce 7 tohoto článku.
Každý oznamující členský stát předloží své původní a upravené oznámení výboru uvedenému v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
7. Jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jejich jmenující členské státy, jejich jmenovací období a všechny platné podmínky nebo povinnosti jsou stanoveny v příloze III, jsou-li splněny požadavky tohoto nařízení a cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Komise a výbor stanovený v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES jednají výhradně na základě těchto požadavků a cílů a plně zohlední zprávy předložené subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 4 tohoto nařízení.
Pokud uvedení na seznamu stanovené v prvním pododstavci chybí, členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, použije k dražbě svého podílu povolenek, který by byl jinak dražen na dražební platformě, jež má být jmenována podle odstavce 1 nebo 2 tohoto článku v období do tří měsíců od vstupu uvedení na seznamu stanoveného v prvním pododstavci v platnost, dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
8. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu uvedeného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, se může ke společnému postupu stanovenému v článku 26 kdykoliv připojit v souladu s čl. 26 odst. 6.
Objem povolenek, jejichž dražba byla plánována na jiné dražební platformě než na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, se rovnoměrně rozdělí do dražeb pořádaných příslušnou dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
Článek 31
Funkce jiných dražebních platforem než dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1, které stanoví článek 27, s výjimkou čl. 27 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 2 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2, které stanoví článek 28, s výjimkou čl. 28 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
3. Na dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 se vztahují ustanovení o kalendáři dražeb uvedená v čl. 8 odst. 1, 2 a 3, v článcích 9, 10, 12, 14 a 32.
Článek 32
Kalendář dražeb pro jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 20 milionů povolenek a menší než 10 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 10 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 5 milionů povolenek a menší než 2,5 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 2,5 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
3. Celkový objem povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen všemi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, se rovnoměrně rozdělí do daného kalendářního roku s tím, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v jiných měsících roku.
4. Dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data plateb a dodání povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách v každém roce (po určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 a 2 tohoto nařízení do 31. března předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Zveřejněné kalendáře uvedené v prvním pododstavci jsou v souladu s příslušnými podmínkami nebo povinnostmi uvedenými v příloze III.
5. Pokud je dražba pořádaná dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 touto dražební platformou zrušena podle čl. 7 odst. 5 nebo 6 nebo podle článku 9, dražený objem se rovnoměrně rozdělí buď mezi příští čtyři dražby plánované na téže dražební platformě, nebo pokud příslušná dražební platforma pořádá v daném kalendářním roce méně než čtyři dražby, mezi příští dvě dražby plánované na téže dražební platformě.
Článek 33
Přezkum tohoto nařízení
Po dodání výroční souhrnné zprávy vypracované subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 2, k němuž má dojít nejpozději 31. prosince 2014, Komise přezkoumá ujednání stanovená tímto nařízením včetně fungování všech dražebních procesů.
Přezkum vyhodnotí zkušenosti získané s ohledem na interakci mezi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 a dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i na interakci mezi dražbami a sekundárním trhem.
Přezkum bude proveden po konzultaci s členskými státy a zúčastněnými stranami.
S ohledem na výsledek přezkumu Komise může navrhnout opatření, která pokládá za nezbytná v souvislosti s narušením či nesprávným fungováním vnitřního trhu nebo trhu s uhlíkem, k němuž dojde v důsledku ujednání podle tohoto nařízení, tak, aby tato opatření vstoupila v platnost do 31. prosince 2016.
KAPITOLA IX
POŽADAVKY NA JMENOVÁNÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽITELE, SUBJEKT SLEDUJÍCÍ DRAŽBY A DRAŽEBNÍ PLATFORMU
Článek 34
Požadavky na jmenování vztahující se na dražitele a subjekt sledující dražby
1. Při jmenování dražitelů a subjektu sledujícího dražby členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči:
a)
představují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu s ohledem na:
i)
činnosti na sekundárním trhu,
ii)
vnitřní procesy a postupy ke snížení rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu;
b)
jsou schopni plnit funkce dražitele nebo subjektu sledujícího dražby včas a v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
2. Jmenování dražitele je podmíněno tím, že dražitel uzavře s příslušnou dražební platformou ujednání podle čl. 22 odst. 2 a 3.
Článek 35
Požadavky na jmenování vztahující se na dražební platformu
1. Dražby se konají pouze na dražební platformě, které příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odst. 4 druhém pododstavci vydaly povolení jakožto regulovanému trhu podle odstavce 5.
2. Každé dražební platformě jmenované podle tohoto nařízení k dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures musí být umožněno bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států stanovit vhodná opatření k usnadnění přístupu nabízejících uvedených v čl. 18 odst. 1 a 2 k dražbám a jejich účasti na těchto dražbách.
3. Při jmenování dražební platformy členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči prokazují splnění všech těchto skutečností:
a)
faktické i právní zajištění dodržování zásad nediskriminace;
b)
plný, náležitý a spravedlivý přístup malých a středních podniků, na které se vztahuje systém Unie, k podávání nabídek v dražbách a přístup malých producentů emisí k podávání nabídek v dražbách;
c)
zajištění efektivnosti nákladů a zamezení nepřiměřené administrativní zátěži;
d)
silný dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, správa všech požadovaných nápravných opatření nebo sankcí včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů;
e)
zabránění narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu včetně trhu s uhlíkem;
f)
zajištění správného fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
připojení k jednomu nebo více systému zúčtování nebo systému vypořádání;
h)
zajištění vhodných opatření, na jejichž základě musí dražební platforma předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby se na dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures uplatňovala vnitrostátní opatření, jimiž se v přiměřené míře provádějí ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby příslušné vnitrostátní orgány uvedeného členského státu mohly tomuto trhu a organizátorovi vydávat povolení a dohlížet na ně v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se v přiměřené míře provádí hlava IV směrnice 2004/39/ES.
Pokud kandidátský regulovaný trh není vytvořen a jeho organizátor usazen ve stejném členském státě, první a druhý pododstavec se použijí jak pro členský stát, v němž je vytvořen kandidátský regulovaný trh, tak pro členský stát, v němž je usazen jeho organizátor.
5. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedeného v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku, které jsou určeny podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES, přijmou rozhodnutí o povolení regulovaného trhu pro účely tohoto nařízení, pokud regulovaný trh a jeho organizátor splňují ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES provedená do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku. Rozhodnutí o povolení se přijímá v souladu s hlavou IV směrnice 2004/39/ES provedenou do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedené v odstavci 5 tohoto článku trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby požadavky podle uvedeného odstavce byly splněny. Za tímto účelem vykonávají přímo nebo s pomocí jiných příslušných vnitrostátních orgánů určených podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 50 uvedené směrnice, s ohledem na regulovaný trh a jeho organizátora uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
Členský stát každého příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavci 5 zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 51 a 52 směrnice 2004/39/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění povinností podle hlavy III směrnice 2004/39/ES provedené do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
Pro účely tohoto odstavce se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 56 až 62 směrnice 2004/39/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány různých členských států.
KAPITOLA X
REŽIM ZNEUŽITÍ TRHU VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽENÉ PRODUKTY
Článek 36
Režim zneužití trhu vztahující se na finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
1. Pro účely tohoto nařízení platí, že je-li dvoudenním spotem nebo pětidenním futures finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použije se uvedená směrnice na dražbu uvedených dražených produktů.
2. Pokud dvoudenním spotem nebo pětidenním futures není finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použijí se ustanovení článků 37 až 43 tohoto nařízení.
Článek 37
Definice k režimu zneužití trhu vztahujícímu se na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
Pro účely článků 38 až 43, které se vztahují na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, se použijí tyto definice:
a)
„důvěrnou informací“ se rozumí informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek.
U osob pověřených prováděním nabídek se důvěrnou informací rozumí též informace dodaná klientem a týkající se dosud nevyřízených nabídek klienta, která je přesné povahy, která se přímo nebo nepřímo týká jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek;
b)
„manipulací s trhem“ se rozumí:
i)
nabídky, transakce nebo příkazy na sekundárním trhu:
-
které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o poptávku nebo cenu dražených produktů, nebo
-
které zajistí prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve shodě dražební zúčtovací cenu za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši,
pokud osoba, která nabídku podala nebo která na sekundárním trhu provedla transakci či vydala příkaz, neprokáže, že její důvody pro toto jednání jsou oprávněné,
ii)
nabídky, které využívají smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti,
iii)
šíření prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se dražených produktů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. Pokud jde o novináře jednající v rámci výkonu povolání, mělo by se toto šíření informaci hodnotit s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí jejich povolání, pokud tyto osoby nezískávají přímo ani nepřímo výhodu nebo zisk ze šíření příslušných informací.
Ze základní definice podané v prvním podostavci písm. b) vyplývají zejména tyto příklady:
-
chování osoby nebo osob jednajících ve shodě za účelem získání dominantního postavení, pokud jde o poptávku po draženém produktu, s důsledkem přímého nebo nepřímého stanovení dražebních zúčtovacích cen nebo vytvoření jiných nespravedlivých obchodních podmínek,
-
nákup a prodej povolenek nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou, jehož důsledkem je stanovení dražební zúčtovací ceny za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši nebo oklamání nabízejících, kteří při dražbách podávají nabídky,
-
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým sdělovacím prostředkům k vyslovení názoru na dražený produkt po předchozím podání nabídky na tento produkt a s následným těžením z dopadu vyslovených názorů na jiné ceny nabídnuté za tento produkt, aniž by byl tento střet zájmů současně odpovídajícím a účinným způsobem uveřejněn.
Článek 38
Zákaz obchodování zasvěcených osob
1. Osoba uvedená ve druhém pododstavci, která drží důvěrnou informaci, tuto informaci nesmí použít, když podává, upravuje nebo stahuje nabídku na dražený produkt, jehož se tato informace týká, přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany.
První pododstavec se vztahuje na každou osobu, která důvěrnou informaci drží:
a)
z důvodu svého členství ve správním, řídícím nebo dozorčím orgánu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
b)
z důvodu svého podílu na základním kapitálu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
c)
z důvodu přístupu k informacím při výkonu svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, nebo
d)
na základě své trestné činnosti.
2. Je-li osoba uvedená v odstavci 1 právnickou osobou, vztahuje se zákaz stanovený v uvedeném odstavci rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o podání, úpravě nebo stažení nabídky na účet příslušné právnické osoby.
3. Tento článek se nevztahuje na podání, úpravu a stažení nabídky na dražený produkt provedené za účelem splnění náležité povinnosti, která vyplývá z dohody uzavřené předtím, než příslušná osoba získala důvěrnou informaci.
Článek 39
Jiné případy zakázaného použití důvěrné informace
Osoba podléhající zákazu stanovenému v článku 38 nesmí:
a)
sdělovat důvěrnou informaci jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu jejího zaměstnání, povolání nebo jejích povinností;
b)
na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě, aby předložila, upravila nebo stáhla nabídku na dražené produkty, jichž se tato informace týká, a ani ji k tomu navádět.
Článek 40
Jiné osoby, na které se vztahuje zákaz obchodování zasvěcených osob
Články 38 a 39 se vztahují též na jakoukoli osobu odlišnou od osob uvedených v těchto článcích, která drží důvěrnou informaci, a přitom ví, nebo by měla vědět, že jde o důvěrnou informaci.
Článek 41
Zákaz manipulace s trhem
Žádná osoba nesmí provádět manipulaci s trhem.
Článek 42
Zvláštní požadavky na zmírnění rizika zneužití trhu
1. Dražební platforma, dražitel a subjekt sledující dražby jednotlivě vypracují seznam osob, které pro ně vykonávají práci na základě pracovní smlouvy nebo na jiném základě a které mají přístup k důvěrným informacím. Dražební platforma svůj seznam pravidelně aktualizuje a předává příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá. Dražitel a subjekt sledující dražby svůj seznam jednotlivě pravidelně aktualizují a předávají příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena dražební platforma, a členskému státu usazení dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, jak je stanoveno ve smlouvě o jejich jmenování, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá.
2. Osoby s řídící odpovědností v rámci dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby a případně osoby s nimi úzce propojené přinejmenším oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu uvedenému v odstavci 1 existenci nabídek na dražené produkty nebo deriváty či jiné finanční nástroje s nimi spojené, jež byly podány, upraveny nebo staženy na jejich vlastní účet.
3. Osoby, které vydávají či rozšiřují výzkumné práce týkající se dražených produktů nebo které vydávají či rozšiřují jiné informace, jež doporučují nebo navrhují investiční strategii a jsou určeny pro distribuční kanály nebo veřejnost, věnují přiměřenou péči tomu, aby tyto informace byly důkladně uváděny, a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů týkající se dražených produktů.
4. Dražební platforma přijme strukturální opatření zaměřená na předcházení praktikám manipulace s trhem a na jejich odhalování.
5. Každá osoba uvedená v čl. 59 odst. 1, která má důvodné podezření, že by určitá operace mohla představovat obchodování zasvěcených osob nebo manipulaci s trhem, neprodleně uvědomí příslušný vnitrostátní orgán členského státu, v němž je usazena.
Článek 43
Dohled a prosazování
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 11 směrnice 2003/6/ES trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby byla splněna ustanovení článků 37 až 42 tohoto nařízení.
2. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 1 tohoto článku mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 12 směrnice 2003/6/ES.
3. Členské státy zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 14 a 15 směrnice 2003/6/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění článků 37 až 42 tohoto nařízení v souvislosti s dražbami konanými na jejich území nebo v zahraničí.
4. Pro účely použití článků 37 až 42 tohoto nařízení a odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 16 směrnice 2003/6/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA XI
PLATBA A PŘEVOD VÝNOSŮ Z DRAŽEB
Článek 44
Platba provedená úspěšnými nabízejícími a převod výnosů členským státům
1. Každý úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce/nástupci, včetně zprostředkovatelů jednajících jejich jménem, uhradí splatnou částku oznámenou podle čl. 61 odst. 3 písm. c) za získané povolenky oznámené podle čl. 61 odst. 3 písm. a) převodem nebo zajištěním převodu splatné částky prostřednictvím systému zúčtování nebo systému vypořádání na jmenovaný bankovní účet dražitele ve zúčtovaných finančních prostředcích, a to buď před dodáním, nebo nejpozději ihned po dodání povolenek na jmenovaný vkladní účet nabízejícího nebo jmenovaný vkladní účet jeho právního nástupce.
2. Dražební platforma včetně k ní připojeného systému / připojených systémů zúčtování nebo připojeného systému / připojených systémů vypořádání převede platby uskutečněné nabízejícími nebo jejich právními nástupci a pocházející z dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES, dražitelům, kteří příslušné povolenky vydražili.
3. Platby dražitelům se provádějí v eurech nebo ve měně jmenujícího členského státu, není-li tento členský stát členem eurozóny, a to dle uvážení příslušného členského státu bez ohledu na to, v jaké měně platby provádějí nabízející, za předpokladu, že dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
Článek 45
Důsledky opožděné platby nebo nezaplacení
1. Úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právním nástupcům jsou povolenky oznámené úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) dodány pouze v případě, že celá splatná částka oznámená podle čl. 61 odst. 3 písm. c) je uhrazena dražiteli v souladu s čl. 44 odst. 1.
2. Úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci, kteří v úplnosti nesplní povinnosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku do data splatnosti oznámeného úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. d), jsou v prodlení s placením.
3. Nabízejícímu, který je v prodlení s placením, lze účtovat jedno nebo obojí z následujícího:
a)
úroky za každý den počínaje datem, k němuž je platba splatná podle čl. 61 odst. 3 písm. d), a konče datem, kdy je platba uhrazena, s úrokovou mírou stanovenou ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy a vypočítávanou na denním základě;
b)
pokutu, která připadne dražiteli v podobě snížené o náklady odečtené systémem zúčtování nebo systémem vypořádání.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, platí, že je-li úspěšný nabízející v prodlení s placením, nastane jedna z těchto možností:
a)
ústřední protistrana zakročí, aby převzala dodání povolenek a uhradila platbu splatné částky dražiteli;
b)
zúčtovatel použije zajištění přijaté od nabízejícího na uhrazení splatné částky dražiteli.
5. Nedojde-li k vypořádání, povolenky se draží při příštích dvou dražbách plánovaných na příslušné dražební platformě.
KAPITOLA XII
DODÁNÍ VYDRAŽENÝCH POVOLENEK
Článek 46
Převod vydražených povolenek
1. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení před lhůtou jejich dodání do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
2. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení před otevřením nabídkového okna do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
Článek 47
Dodání vydražených povolenek
1. Systém zúčtování nebo systém vypořádávání přiděluje každou povolenku vydraženou členským státem úspěšnému nabízejícímu, dokud celkový objem přidělených povolenek nedosáhne objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
Nabízejícímu mohou být přiděleny povolenky z více členských států, které se účastní téže dražby, je-li to nezbytné k doplnění objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
2. Po zaplacení splatné částky podle čl. 44 odst. 1 jsou každému úspěšnému nabízejícímu nebo jejich právním nástupcům dodány povolenky přidělené tomuto nabízejícímu, a to co nejdříve, v každém případě nejpozději do lhůty stanovené pro jejich dodání převodem všech povolenek oznámených nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) nebo jejich části z úschovy na jmenovaném vkladním účtu drženém systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář na jeden nebo více jmenovaných vkladních účtů držených úspěšným nabízejícím nebo jeho právními nástupci nebo do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář ve prospěch úspěšného nabízejícího nebo jeho právní nástupce.
Článek 48
Opožděné dodání vydražených povolenek
1. Pokud systém zúčtování nebo systém vypořádání nedodá všechny vydražené povolenky nebo jejich část v důsledku okolností, které nemůže ovlivnit, systém zúčtování nebo systém vypořádání povolenky dodá při nejbližší příležitosti a úspěšní nabízející nebo jejich právní nástupci dodání povolenek v tomto pozdějším termínu přijmou.
2. Opravný prostředek stanovený v odstavci 1 je výlučným opravným prostředkem, na který má úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci nárok v případě, že k nedodání vydražených povolenek dojde v důsledku okolností, které dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání nemůže ovlivnit.
KAPITOLA XIII
SPRÁVA ZAJIŠTĚNÍ
Článek 49
Zajištění poskytované nabízejícím
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures, je po nabízejících nebo zprostředkovatelích jednajících jejich jménem požadováno poskytnutí zajištění.
2. Je-li o to požádáno, nepoužité zajištění složené neúspěšným nabízejícím se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po uzavření nabídkového okna.
3. Je-li o to požádáno, zajištění složené úspěšným nabízejícím, které nebylo použito k vypořádání, se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po vypořádání.
Článek 50
Zajištění poskytované dražitelem
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je po dražiteli jako zajištění vyžadováno pouze poskytnutí povolenek, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
2. Jsou-li provedena právní opatření a technické prostředky k dodání povolenek, zajištění poskytnuté členským státem s ohledem na dražbu futures nebo forwardů lze dle uvážení dražícího členského státu a se souhlasem dražební platformy uvolnit a nahradit povolenkami, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
3. Pokud se povolenky poskytnuté jako zajištění podle odstavce 1 nebo 2 nepoužijí, systém zúčtování nebo systém vypořádání je může dle uvážení dražícího členského státu zadržet v úschově na jmenovaném vkladním účtu, který systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář drží, až do jejich dodání.
KAPITOLA XIV
POPLATKY A NÁKLADY
Článek 51
Struktura a výše poplatků
1. Struktura a výše poplatků, jakož i související podmínky uplatňované dražební platformou a systémem/systémy zúčtování nebo systémem/systémy vypořádání nesmějí být méně příznivé než srovnatelné standardní poplatky a podmínky uplatňované na sekundárním trhu.
2. Dražební platforma a systém/systémy zúčtování nebo systém/systémy vypořádání mohou uplatňovat pouze poplatky, srážky nebo podmínky výslovně stanovené ve smlouvě o jejich jmenování.
3. Všechny poplatky a podmínky uplatňované podle odstavců 1 a 2 musí být jasně formulovány, snadno srozumitelné a zveřejněné. Musí být podrobně rozepsány s označením účtovaného poplatku za každý typ služby.
Článek 52
Náklady na dražební proces
1. Aniž je dotčen odstavec 2, náklady na služby stanovené v čl. 27 odst. 1, čl. 28 odst. 1 a článku 31 se uhradí z poplatků zaplacených nabízejícími s tou výjimkou, že:
a)
náklady ústřední protistrany, která při dražbě povolenek jakožto forwardů přijme místo nehotovostního zajištění státní záruku, nese dražící členský stát, který státní záruku poskytuje;
b)
náklady na ujednání mezi dražitelem a dražební platformou podle čl. 22 odst. 2 a 3, která dražiteli umožňují dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu, nikoliv však náklady na systém zúčtování nebo systém vypořádání připojený k příslušné dražební platformě, nese dražící členský stát.
Náklady uvedené v prvním pododstavci písm. a) nebo b) se odečtou z výnosů z dražby splatných dražitelům podle čl. 44 odst. 2 a 3.
2. Pokud členský stát nepodepíše dohodu o společném zadávacím řízení podle čl. 26 odst. 6 prvního pododstavce ve lhůtě stanovené v čl. 30 odst. 4, avšak následně se ke společnému postupu připojí, může se po něm požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 od okamžiku, kdy zahájí dražbu prostřednictvím dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, do okamžiku, kdy uvedené dražební platformě skončí nebo vyprší jmenovací období.
Rozsah, v jakém se po tomto členském státu může požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1, se stanoví v dohodě o společném zadávacím řízení a ve smlouvě s dotyčnou dražební platformou.
Po členském státu se nepožaduje, aby nesl svůj podíl nákladů podle tohoto odstavce, pokud se připojí ke společnému postupu po skončení jmenovacího období uvedeného v čl. 30 odst. 5 druhém pododstavci nebo pokud se ke společnému postupu připojí v případě, že dražební platforma, jež byla oznámena podle čl. 30 odst. 6, není uvedena na seznamu podle čl. 30 odst. 7.
Náklady, které nesou nabízející podle odstavce 1, se sníží o výši nákladů, které nese členský stát podle tohoto odstavce.
3. Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby, které se liší podle počtu dražeb, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražeb. Všechny ostatní náklady subjektu sledujícího dražby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, s výjimkou nákladů spojených se zprávou podle čl. 25 odst. 4 se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražebních platforem, pokud smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby nestanoví jinak.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2, včetně nákladů na zprávu požadovanou podle čl. 25 odst. 4, nese jmenující členský stát.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se rozdělí mezi členské státy, které se účastní společného postupu, podle jejich podílu na celkovém objemu povolenek, jež se na příslušných dražebních platformách draží.
Náklady na subjekt sledující dražby, které jednotlivé členské státy nesou, se odečtou z výnosů z dražeb splatných jednotlivými dražiteli jmenujícímu členskému státu podle čl. 23 písm. c).
KAPITOLA XV
DOHLED NAD DRAŽBAMI, NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 53
Spolupráce se subjektem sledujícím dražby
1. Dražitelé, dražební platformy a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, poskytnou na požádání subjektu sledujícímu dražby informace, jež mají v souvislosti s dražbami k dispozici, lze-li je rozumně požadovat k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby.
2. Subjekt sledující dražby je oprávněn pozorovat průběh dražeb.
3. Dražitelé, dražební platforma a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují, a to každý v rámci své působnosti.
4. Příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, a příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných osob podle čl. 18 odst. 2, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují v rámci svých pravomocí.
5. V rámci povinností uložených příslušným vnitrostátním orgánům v odstavcích 1, 3 a 4 musí být zohledněna pravidla zachování služebního tajemství, jimž podléhají podle práva Unie.
Článek 54
Sledování vztahu s nabízejícími
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, sleduje vztah s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při jejích dražbách, a to po celou dobu jeho trvání následujícím způsobem:
a)
podrobným zkoumáním nabídek podaných v průběhu tohoto vztahu, aby zajistila soulad jednání nabízejících při podávání nabídek se znalostmi, které má dražební platforma o klientovi, jeho podnikatelském a rizikovém profilu a v případě nutnosti o zdrojích financování;
b)
udržováním účinných opatření a postupů pro pravidelné sledování toho, zda osoby, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3, dodržují její pravidla tržního chování;
c)
sledováním transakcí provedených osobami, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3 a čl. 20 odst. 6, pomocí svých systémů s cílem zjistit porušení pravidel uvedených v písmenu b) tohoto pododstavce, podmínky nespravedlivého průběhu či narušení průběhu dražeb nebo jednání, které by mohlo vést ke zneužití trhu.
Při podrobném zkoumání nabídek v souladu s prvním pododstavcem písm. a) se příslušná dražební platforma zaměří zejména na každou činnost, již podle její povahy považuje za činnost, u níž je zvláště pravděpodobné, že souvisí s praním peněz, financováním terorismu nebo trestnou činností.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby dokumenty, údaje nebo informace, jež má o nabízejícím, byly průběžně aktualizovány. Pro tento účel dražební platforma může:
a)
požádat nabízejícího o sdělení informací podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7 pro účely sledování vztahu s tímto nabízejícím na základě jím získaného povolení k podávání nabídek při dražbách, a to po celou dobu trvání tohoto vztahu a po dobu pěti let od jeho ukončení;
b)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, o opakované předkládání žádosti o povolení k podávání nabídek v pravidelných intervalech;
c)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, aby příslušné dražební platformě neprodleně oznámila jakékoli změny informací, jež jí byly předloženy podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, si uchovává záznamy o:
a)
žádostech o povolení k podávání nabídek podaných žadatelem podle čl. 19 odst. 2 a 3, včetně jejich změn;
b)
kontrolách provedených:
i)
při zpracování žádostí o povolení k podávání nabídek podle článků 19, 20 a 21,
ii)
při podrobném zkoumání a sledování vztahu podle odst. 1 písm. a) a c) na základě povolení k podávání nabídek získaného žadatelem;
c)
všech informacích souvisejících s příslušnou nabídkou podanou příslušným nabízejícím při dražbě, včetně stažení nebo úpravy těchto nabídek podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 6 odst. 4;
d)
všech informacích souvisejících s konáním každé dražby, při které nabízející podal nabídku.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uchovává záznamy uvedené v odstavci 3 po dobu, kdy trvá povolení nabízejícího k podávání nabídek při jejích dražbách, a nejméně po dobu pěti let od ukončení vztahu s tímto nabízejícím.
Článek 55
Oznamování praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v čl. 37 odst. 1 směrnice 2005/60/ES sledují soulad - a podniknou nezbytná opatření k zajištění souladu - dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, s požadavky na hloubkovou kontrolu klienta podle článku 19 a čl. 20 odst. 6 tohoto nařízení, s požadavky na sledování a uchovávání záznamů podle článku 54 tohoto nařízení a s požadavky na oznamování podle odstavce 2 a 3 tohoto článku.
Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v prvním pododstavci mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 37 odst. 2 a 3 směrnice 2005/60/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může být činěna odpovědnou za porušení článku 19, čl. 20 odst. 6 a 7, čl. 21 odst. 1 a 2 a článku 54 tohoto nařízení a odstavce 2 a 3 tohoto článku. V tomto ohledu se použijí vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 39 směrnice 2005/60/ES.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, její ředitelé a zaměstnanci plně spolupracují s finanční zpravodajskou jednotkou uvedenou v článku 21 směrnice 2005/60/ES tím, že neprodleně:
a)
tuto jednotku z vlastního podnětu informují, jestliže vědí, mají podezření nebo mají rozumné důvody k podezření, že v dražbách dochází nebo došlo k praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti či k pokusu o ně;
b)
této jednotce poskytnou na její žádost všechny potřebné informace v souladu s postupy stanovenými platnými právními předpisy.
3. Informace podle odstavce 2 se předávají finanční zpravodajské jednotce členského státu, na jehož území se příslušná dražební platforma nachází.
Vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí metody a postupy pro zajišťování kontroly dodržování příslušných předpisů a komunikaci podle čl. 34 odst. 1 směrnice 2005/60/ES, určí osobu nebo osoby odpovědné za předávání informací v souladu s tímto článkem.
4. Členský stát, na jehož území je umístěna dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby se na příslušnou dražební platformu vztahovala vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 26 až 29, článek 32, čl. 34 odst. 1 a článek 35 směrnice 2005/60/ES.
Článek 56
Oznamování zneužití trhu
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oznámí příslušným vnitrostátním orgánům jmenovaným podle čl. 43 odst. 2 směrnice 2004/39/ES, které jsou odpovědné za dohled nad příslušnou dražební platformou nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu, k němuž dochází v systémech nebo prostřednictvím systémů příslušné dražební platformy, své podezření na zneužití trhu v souvislosti s osobou, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, nebo s osobou, jejímž jménem osoba, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, jedná.
Použijí se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí čl. 25 odst. 2 směrnice 2005/60/ES.
2. Příslušná dražební platforma upozorní na skutečnost, že podala oznámení v souladu s odstavcem 1, subjekt sledující dražby a Komisi s uvedením toho, jaké nápravné opatření proti nezákonnému jednání uvedenému v odstavci 1 přijala nebo navrhuje přijmout.
Článek 57
Maximální velikost nabídky a jiná nápravná opatření
1. Dražební platforma může po konzultaci s Komisí a získání jejího stanoviska uplatnit maximální velikost nabídky nebo jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika zneužití trhu, praní peněz, financování terorismu nebo jiné trestné činnosti, jakož i protisoutěžního chování za předpokladu, že uplatnění maximální velikosti nabídky nebo jiných nápravných opatření příslušné riziko účinně zmírní. Komise může návrh příslušné dražební platformy konzultovat s příslušnými členskými státy a subjektem sledujícím dražby a získat k němu jejich stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
2. Maximální velikost nabídky je vyjádřena buď jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v dané dražbě, nebo jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v daném roce podle toho, který podíl je nejvhodnější ke zmírnění rizika zneužití trhu uvedeného v čl. 56 odst. 1.
3. Pro účely tohoto článku se maximální velikostí nabídky rozumí maximální počet povolenek, na jaký mohou přímo, nebo nepřímo podat nabídku skupiny osob uvedených v čl. 18 odst. 1 nebo 2, které patří k některé z těchto kategorií:
a)
k téže skupině podniků zahrnující mateřské podniky, jejich dceřiné podniky a přidružené podniky;
b)
k témuž obchodnímu seskupení;
c)
k odlišné hospodářské jednotce s nezávislou rozhodovací pravomocí, v níž jsou kontrolovány přímo nebo nepřímo veřejnými subjekty nebo státem vlastněnými subjekty.
Článek 58
Pravidla tržního chování nebo jiná smluvní ujednání
Články 53 až 57 nejsou dotčena žádná jiná opatření, jež je dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oprávněna přijmout v souladu se svými pravidly tržního chování či jinými přímými nebo nepřímými smluvními ujednáními s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při dražbách, a to za předpokladu, že tato opatření nejsou v rozporu s ustanoveními článků 53 až 57 a ani je nenarušují.
Článek 59
Pravidla jednání pro jiné osoby oprávněné k podávání nabídek jménem jiných osob v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) a čl. 18 odst. 2
1. Tento článek se vztahuje na:
a)
osoby, které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 2;
b)
investiční podniky a úvěrové instituce uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. b) a c), které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 3.
2. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují ve vztahu se svými klienty tato pravidla jednání:
a)
přijímají pokyny od svých klientů za srovnatelných podmínek;
b)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu s výhradou vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí články 24 a 28 směrnice 2005/60/ES;
c)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření, že klient není schopen zaplatit za povolenky, o které chce v rámci nabídky usilovat;
d)
uzavřou se svými klienty písemnou dohodu. Uzavřené dohody příslušnému klientovi neukládají žádné nespravedlivé podmínky ani omezení. Stanoví všechny podmínky týkající se nabízených služeb, zejména podmínky platby a dodání povolenek;
e)
mohou požádat své klienty, aby složili vklad prostřednictvím zálohové platby za povolenky;
f)
nesmí nevhodně omezovat počet nabídek, které klient může podat;
g)
nesmí svým klientům bránit ani je omezovat ve využívání služeb jiných subjektů způsobilých k podávání nabídek jejich jménem při dražbách podle čl. 18 odst. 1 písm. b) až e) a čl. 18 odst. 2;
h)
věnují patřičnou pozornost zájmům svých klientů, kteří požadují, aby jejich jménem podávali nabídky při dražbách;
i)
zacházejí s klienty spravedlivě a nediskriminují je;
j)
spravují vhodné interní systémy a postupy, které jim umožňují zpracovávat žádosti klientů o jejich zastupování při dražbách a účastnit se efektivně dražeb, zejména s ohledem na podávání nabídek jménem svých klientů, vybírat platby a zajištění od klientů, jejichž jménem jednají, a převádět jim povolenky;
k)
zabraňují úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, která odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet, nebo do té části své činnosti, která odpovídá za obchodování na jejich vlastní účet na sekundárním trhu;
l)
ponechávají si záznamy informací získaných nebo vytvořených během svého působení jako zprostředkovatelé, kteří zpracovávají nabídky jménem svých klientů při dražbách, po dobu pěti let od data získání nebo vytvoření příslušných informací.
Výše vkladu uvedeného v písmenu e) se vypočítává na spravedlivém a přiměřeném základě.
Způsob výpočtu vkladu uvedeného v písmenu e) je stanoven ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
Jakákoliv část vkladu uvedeného v písmenu e), která se nepoužije k uhrazení platby za povolenky, se vrací plátci v přiměřené lhůtě po dražbě, jež je stanovena ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
3. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují při podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů tato pravidla jednání:
a)
poskytnou všechny informace, které si vyžádá dražební platforma, u níž získají povolení k podávání nabídek, nebo subjekt sledující dražby k plnění svých funkcí podle tohoto nařízení;
b)
jednají bezúhonně, s patřičnou dovedností, péčí a svědomitostí.
4. Příslušné vnitrostátní orgány určené členskými státy, ve kterých jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jsou odpovědné za to, že těmto osobám vydávají oprávnění k vykonávání činnosti podle uvedeného odstavce, a za sledování a prosazování souladu s pravidly jednání stanovenými v odstavcích 2 a 3, včetně vyřizování veškerých stížností na nedodržování těchto pravidel jednání.
5. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 4 udělí oprávnění osobám uvedeným v odstavci 1, pouze pokud tyto osoby splňují všechny následující podmínky:
a)
mají dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností pro zajištění řádného dodržování pravidel jednání stanovených v odstavcích 2 a 3;
b)
zavedly nezbytné procesy a kontroly, jež umožňují řídit střety zájmů a sloužit nejlepším zájmům jejich klientů;
c)
splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 2005/60/ES do vnitrostátního práva;
d)
dodržují veškerá jiná opatření pokládaná za nezbytná s ohledem na povahu nabízení služeb podávání nabídek a na úroveň náročnosti příslušných klientů z hlediska jejich investičního nebo obchodního profilu, jakož i na posouzení pravděpodobnosti praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti na základě rizik.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu, v němž osoby uvedené v odstavci 1 získaly oprávnění, sledují a prosazují podmínky uvedené v odstavci 5. Členské státy zajistí, aby:
a)
jejich příslušné vnitrostátní orgány měly k dispozici nezbytné vyšetřovací pravomoci a sankce, které jsou účinné, přiměřené a odrazující;
b)
byl vytvořen mechanismus řešení stížností a odebírání oprávnění v případě, kdy oprávněné osoby porušují své povinnosti, jež toto oprávnění stanoví;
c)
jejich příslušné vnitrostátní orgány mohly oprávnění udělené podle odstavce 5 odebrat v případě, kdy osoba uvedená v odstavci 1 závažně a systematicky porušovala ustanovení odstavců 2 a 3.
7. Klienti nabízejících uvedení v odstavci 1 mohou podávat své případné stížnosti na dodržování pravidel jednání, jež stanoví odstavec 2, příslušným orgánům uvedeným v odstavci 3 v souladu s procesními pravidly stanovenými pro řešení takovýchto stížností v členském státě, v němž osoby uvedené v odstavci 1 podléhají dohledu.
8. Osoby uvedené v odstavci 1, které získaly povolení k podávání nabídek na některé dražební platformě podle článků 18, 19 a 20, mohou bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států poskytovat služby podávání nabídek klientům uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA XVI
TRANSPARENTNOST A DŮVĚRNOST
Článek 60
Zveřejnění
1. Všechny právní předpisy, návody, pokyny, formuláře, dokumenty a oznámení včetně kalendáře dražeb a veškerých jiných nedůvěrných informací souvisejících s dražbami na příslušné dražební platformě, veškerá rozhodnutí včetně rozhodnutí podle článku 57, která ukládají maximální velikost nabídky a veškerá jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu na této dražební platformě, se zveřejňují na vyhrazené aktuální internetové stránce dražeb, kterou spravuje příslušná dražební platforma.
Informace, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné prostřednictvím téže internetové stránky dražeb.
2. Nedůvěrné verze zpráv subjektu sledujícího dražby určené členským státům a Komisi podle čl. 25 odst. 1 a 2 se zveřejňují na internetové stránce Komise.
Zprávy, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné z internetové stránky Komise.
3. Seznam jmen, adres, telefonních a faxových čísel, e-mailových adres a internetových stránek všech osob, které získaly povolení k podávání nabídek jménem jiných osob při dražbách pořádaných dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, se zveřejňuje na internetové stránce spravované příslušnou dražební platformou.
Článek 61
Vyhlašování a oznamování výsledků dražeb
1. Dražební platforma vyhlašuje výsledky každé dražby, kterou uspořádá, jakmile je to proveditelné, nejpozději však 15 minut po uzavření nabídkového okna.
2. Vyhlášení podle odstavce 1 zahrnuje přinejmenším tyto položky:
a)
objem vydražených povolenek;
b)
dražební zúčtovací cenu v eurech;
c)
celkový objem podaných nabídek;
d)
celkový počet nabízejících a počet úspěšných nabízejících;
e)
dražby, do kterých se převede objem povolenek v případě, že je dražba zrušena;
f)
celkový výnos z dražby;
g)
rozdělení výnosu mezi členské státy, pokud byly dražební platformy jmenovány podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
3. Zároveň s vyhlášením podle odstavce 1 dražební platforma oznámí každému úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku prostřednictvím jejích systémů:
a)
celkový počet povolenek přidělených tomuto nabízejícímu;
b)
které z jeho případných vyrovnaných nabídek byly namátkově vybrány;
c)
splatnou částku buď v eurech, nebo v měně členského státu, který není členem eurozóny, dle volby nabízejícího, za předpokladu, že systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat;
d)
datum, dokdy se musí splatná částka uhradit zúčtovanými finančními prostředky na jmenovaný bankovní účet dražitele.
4. Pokud měna vybraná nabízejícím není euro, dražební platforma oznámí úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku při dražbách, jež tato platforma pořádá, směnný kurz, který použila pro výpočet částky splatné v měně, již si úspěšný nabízející zvolil.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
5. Dražební platforma oznámí k ní připojenému příslušnému systému zúčtování a systému vypořádání informace oznámené každému úspěšnému nabízejícímu podle odstavce 3.
Článek 62
Ochrana důvěrných informací
1. Důvěrnými informacemi jsou tyto informace:
a)
obsah nabídky;
b)
obsah pokynů k podávání nabídek, i když není podána žádná nabídka;
c)
informace, které sdělují nebo ze kterých lze odvodit totožnost příslušného nabízejícího a kterýkoliv z těchto údajů:
i)
počet povolenek, které chce nabízející získat v dražbě,
ii)
cenu, kterou je nabízející ochoten za tyto povolenky zaplatit;
d)
informace týkající se nebo odvozené z jedné nebo více nabídek nebo pokynů k podávání nabídek, které by jednotlivě nebo souhrnně pravděpodobně mohly:
i)
naznačit ještě před dražbou, jaká je poptávka po povolenkách,
ii)
naznačit ještě před dražbou výši dražební zúčtovací ceny;
e)
informace poskytnuté osobami v rámci vytvoření nebo udržování vztahu s nabízejícími nebo v rámci sledování tohoto vztahu podle článků 19, 20, 21 a 54;
f)
zprávy a stanoviska subjektu sledujícího dražby podle čl. 25 odst. 1 až 6 s výjimkou částí obsažených v nedůvěrných verzích zpráv subjektu sledujícího dražby zveřejněných Komisí podle čl. 60 odst. 2;
g)
obchodní tajemství sdělená osobami, které se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy nebo subjektu sledujícího dražby;
h)
informace o algoritmu použitém k namátkovému výběru vyrovnaných nabídek podle čl. 7 odst. 2;
i)
informace o metodice použité k vymezení toho, co je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá před dražbou a během dražby, podle čl. 7 odst. 6.
2. Osoba, která důvěrné informace získala, ať už přímo nebo nepřímo, nesmí tyto informace zveřejnit jiným způsobem než způsobem uvedeným v odstavci 3.
3. Odstavec 2 nebrání zveřejnění důvěrných informací, které:
a)
již byly v souladu se zákonem zpřístupněny veřejnosti;
b)
jsou zveřejněny s písemným souhlasem nabízejícího, osoby, která získala povolení k podávání nabídek, nebo osoby, která o povolení k podávání nabídek žádá;
c)
musí být sděleny nebo zpřístupněny veřejnosti na základě povinnosti plynoucí z práva Unie;
d)
jsou zveřejněny na základě soudního příkazu;
e)
jsou zveřejněny pro účely trestního, správního nebo soudního vyšetřování či řízení prováděného v Unii;
f)
jsou sděleny dražební platformou subjektu sledujícímu dražby s cílem umožnit mu výkon nebo mu pomoci při výkonu jeho funkcí nebo plnit jeho povinností v souvislosti s dražbami;
g)
jsou před zveřejněním sloučeny nebo redigovány tak, že je nepravděpodobné, že lze rozpoznat informace týkající se těchto položek:
i)
jednotlivých nabídek nebo pokynů k podávání nabídek,
ii)
jednotlivých dražeb,
iii)
jednotlivých nabízejících, budoucích nabízejících nebo osob žádajících o povolení k podávání nabídek,
iv)
jednotlivých žádostí o povolení k podávání nabídek,
v)
jednotlivých vztahů s nabízejícími;
h)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. f), jsou-li sděleny veřejnosti nediskriminačním a řádným způsobem příslušnými orgány členských států, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2 písm. c), a Komisí, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2;
i)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. g), jsou-li sděleny osobám pracujícím pro členské státy nebo Komisi a účastnícím se zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže podle odst. 1 písm. g), které jsou samy vázány povinností zachování služebního tajemství v souladu s podmínkami svého pracovního poměru;
j)
jsou zveřejněny po uplynutí období 30 měsíců od jednoho z těchto dat s výhradou stávajících povinností zachování služebního tajemství plynoucích z práva Unie:
i)
data otevření nabídkového okna dražby, při níž jsou důvěrné informace poprvé zpřístupněny, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. a) až d),
ii)
data ukončení vztahu s nabízejícím, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. e),
iii)
data zprávy nebo stanoviska subjektu sledujícího dražby, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. f),
iv)
data předložení informací v zadávacím řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. g).
4. Opatření nutná k zajištění toho, aby důvěrné informace nebyly neoprávněně sdělovány, a důsledky neoprávněného sdělení dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se stanoví ve smlouvách o jejich jmenování.
5. Důvěrné informace získané dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se použijí výlučně pro účely plnění jejich povinností nebo výkonu jejich funkcí v souvislosti s dražbami.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání výměně důvěrných informací mezi dražební platformou a subjektem sledujícím dražby, ani mezi jedním z nich a:
a)
příslušnými vnitrostátními orgány, které vykonávají dohled nad dražební platformou;
b)
příslušnými vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za vyšetřování a trestní stíhání praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu;
c)
Komisí.
Důvěrné informace vyměňované podle tohoto odstavce se v rozporu s odstavcem 2 nesmí sdělovat jiným osobám než těm, které jsou uvedeny v písmenech a), b) a c).
7. Osoba, která vykonává nebo vykonávala práci pro dražební platformu nebo subjekt sledující dražby a zúčastnila se dražeb, je vázána povinností zachování služebního tajemství a zajistí, aby důvěrné informace byly chráněny v souladu s tímto článkem.
Článek 63
Jazykový režim
1. Písemné informace poskytované dražební platformou podle čl. 60 odst. 1 a 3 nebo subjektem sledujícím dražby podle čl. 60 odst. 2 nebo podle smlouvy o jejich jmenování, které nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
2. Členský stát může na vlastní náklady zajistit překlad všech informací dražební platformy, na které se vztahuje odstavec 1, do svého úředního jazyka (úředních jazyků).
Pokud členský stát zajišťuje na vlastní náklady překlad všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1, členský stát, který jmenoval dražební platformu podle čl. 30 odst. 1, rovněž zajistí na vlastní náklady překlad do téhož jazyka/jazyků všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1.
3. Žadatelé o povolení k podávání nabídek v dražbách a osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, mohou následující položky předkládat v úředním jazyce Unie, který si zvolí podle odstavce 4, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka podle odstavce 2:
a)
své žádosti o povolení k podávání nabídek včetně podpůrných dokladů;
b)
své nabídky včetně jejich stažení nebo úprav;
c)
dotazy týkající se písmen a) nebo b).
Dražební platforma si může vyžádat ověřený překlad do jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí.
4. Žadatelé o povolení k podávání nabídek, osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízející účastnící se dražby si zvolí kterýkoliv úřední jazyk Unie, ve kterém dostávají všechna oznámení vydaná podle čl. 8 odst. 3, čl. 20 odst. 10, čl. 21 odst. 4 a čl. 61 odst. 3.
Všechna jiná ústní nebo písemná sdělení dražební platformy žadatelům o povolení k podávání nabídek, osobám, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízejícím, kteří se účastní dražby, se podávají v jazyce zvoleném podle prvního pododstavce, aniž by příslušným žadatelům, osobám a nabízejícím vznikly další náklady, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka v souladu s odstavcem 2.
Avšak i v případě, kdy se členský stát rozhodl podle odstavce 2 zajistit překlad do jazyka zvoleného podle prvního pododstavce tohoto odstavce, žadatel o povolení k podávání nabídek, osoba, která získala povolení k podávání nabídek, nebo nabízející účastnící se dražby se mohou vzdát svého práva podle druhého pododstavce tohoto odstavce, pokud dají předchozí písemný souhlas k tomu, aby příslušná dražební platforma používala pouze jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí.
5. Členské státy odpovídají za přesnost překladu vyhotoveného podle odstavce 2.
Osoby předkládající překlad dokumentu uvedený v odstavci 3 a dražební platforma oznamující přeložený dokument podle odstavce 4 nesou odpovědnost za to, že se jedná o přesný překladu originálu.
KAPITOLA XVII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 64
Právo na odvolání
1. Dražební platforma zajistí zavedení mimosoudního mechanismu řešení stížností žadatelů o povolení k podávání nabídek, nabízejících, kteří získali povolení k podávání nabídek, nebo těch, jejichž povolení k podávání nabídek bylo zamítnuto, zrušeno či pozastaveno.
2. Členské státy, ve kterých regulovaný trh jmenovaný jako dražební platforma nebo jeho organizátor podléhají dohledu, zajistí, aby rozhodnutí přijatá mimosoudním mechanismem, který řeší stížnosti podle odstavce 1 tohoto článku, byla řádně odůvodněna a podléhala právu na podání opravného prostředku k soudům podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2004/39/ES. Tímto právem nejsou dotčena žádná práva na odvolání přímo k soudům nebo příslušným správním orgánům stanovená ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 52 odst. 2 směrnice 2004/39/ES.
Článek 65
Oprava chyb
1. Veškeré chyby v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení se oznamují systému zúčtování nebo systému vypořádání, jakmile je kdokoliv zjistí.
2. Systém zúčtování nebo systém vypořádání podniknou veškerá opatření nezbytná k nápravě všech chyb v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení, na něž jsou upozorněny jakýmikoli prostředky.
3. Osoba těžící z chyby podle odstavce 1, již nelze napravit podle odstavce 2 v důsledku kolize s právy třetí strany - kupujícího v dobré víře, která o chybě věděla nebo měla vědět a neoznámila ji systému zúčtování nebo systému vypořádání, je odpovědná za nápravu veškerých vzniklých škod.
Článek 66
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1031/2010,
12. novembri 2010. aasta,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 3d lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiv 2003/87/EÜ vaadati läbi ja seda muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (3) vaadati läbi ja seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ. Üks parandus, milles direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise käigus kokku lepiti, oli see, et saastekvoote tuleks eraldada peamiselt enampakkumise teel, kuna see on lihtsaim viis saastekvootide jagamiseks, ning üldiselt peetakse seda ka majanduslikult kõige tõhusamaks. Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhusus seisneb selges CO2-hinnasignaalis, mille abil saab vähendada kasvuhoonegaaside heidet võimalikult väikeste kuludega. Enampakkumine peaks seda selget CO2-hinnasignaali toetama ja tugevdama.
(2)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel kõik nimetatud direktiivi III peatüki saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Seega peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel need saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Liikmesriigid ei tohi saastekvoote mis tahes muul viisil eraldada; samuti ei tohi nad kinni pidada või tühistada selliseid saastekvoote, mida ei eraldata tasuta, vaid need tuleb müüa enampakkumisel.
(3)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 on sätestatud mitmed enampakkumist käsitlevad eesmärgid. Enampakkumine peaks olema prognoositav, eelkõige ajastamise ja järjestuse, samuti pakutavate saastekvootide hinnangulise mahu osas. Enampakkumised korraldatakse nii, et heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel oleks täielik, õiglane ja võrdne juurdepääs, väikeheitetekitajatele antakse juurdepääs enampakkumisele, osalejatel on juurdepääs samale teabele samal ajal ja osalejad ei kahjusta enampakkumise toimimist ning enampakkumiste korraldus ja neil osalemine on kulutõhus ja välditakse liigseid halduskulusid.
(4)
Lisaks nimetatud eesmärkidele tuleks muu hulgas arvesse võtta selliseid direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamisel kehtestatud eesmärke nagu suurem ühtlustamine, konkurentsimoonutuste vältimine ning parem prognoositavus, mis peaksid tugevdama CO2-hinnasignaali, mille abil saab vähendada heitkoguseid võimalikult väikeste kuludega. Kui suurendada heite vähendamise jõupingutusi, peab majanduslik tõhusus olema võimalikult suur ning põhinema saastekvootide eraldamise täielikult ühtlustatud tingimustel liidu sees.
(5)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikega 1 on ette nähtud, et ajavahemikul 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 müüakse enampakkumisel 15 % kõnealuse direktiivi II peatüki saastekvootidest ning artikli 3d lõikes 2 on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2013 müüakse enampakkumisel sama protsent direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest. Artikli 3d lõikes 3 on sätestatud, et võetakse vastu määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted liikmesriikide poolt selliste II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise kohta, mida ei pea direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 ja 2 või artikli 3f lõike 8 kohaselt tasuta välja andma.
(6)
Enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. Sellise lähenemisviisi abil välditakse moonutusi siseturul. See tagab suurima majandusliku tõhususe ning võimaldab saastekvoote eraldada enampakkumise teel täielikult ühtlustatud tingimustel kogu liidus. Lisaks tugevdab enampakkumiste läbiviimine ühisel enampakkumisplatvormil kõige paremini CO2-hinnasignaali, mida ettevõtjad vajavad investeerimisotsuste tegemiseks, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võimalikult väheste kuludega.
(7)
Samuti on enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. See on kõige kulutõhusam viis saastekvoote enampakkumisel müüa ilma tarbetute halduskuludeta, mis tuleneksid mitme enampakkumise infrastruktuuri kasutamisest. Selline lähenemisviis võimaldab enampakkumistele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva juurdepääsu nii de jure kui ka de facto. Ühine lähenemisviis tagaks enampakkumiste ajalise prognoositavuse ning tugevdaks kõige kindlamalt CO2-hinnasignaali selgust. Ühine enampakkumise infrastruktuur on eriti oluline selleks, et võimaldada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja väikeheitetekitajatele võrdne juurdepääs. Mitme enampakkumisplatvormiga tutvumine, selles registreerimine ja osalemine oleks neile eriti kulukas. Ühine enampakkumisplatvorm lihtsustab süsteemis võimalikult ulatuslikku osalemist kogu liidus ning seepärast vähendab kõige tõhusamalt riski, et osalised kahjustavad enampakkumiste toimimist ning kasutavad neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil.
(8)
Selleks et leevendada konkurentsi vähenemise riski CO2-turul, nähakse käesoleva määrusega siiski ette, et liikmesriigid võivad ühises enampakkumisplatvormis osalemisest loobuda ning määrata oma enampakkumisplatvormi tingimusel, et sellised ühismeetme välised enampakkumisplatvormid loetletakse käesoleva määruse lisas. Kõnealusesse loetellu lisamise aluseks on see, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriik teatab sellest komisjonile. Siiski on selge, et see võimalus ei ole nii kaugeleulatuv kui enampakkumisprotsessi täielik ühtlustamine ning seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestatud kord esimese viie aasta jooksul ning sidusrühmadega konsulteerides läbi vaadata ning teha muudatusi, mis on saadud kogemuste põhjal osutunud vajalikuks. Kui komisjon on liikmesriigilt saanud teate ühismeetme välise enampakkumisplatvormi kohta, tuleks tal see enampakkumisplatvorm viivitamata loetellu lisada.
(9)
Samuti peaks liikmesriigil olema võimalik nõuda enampakkumise seire teostajalt aruande koostamist sellise enampakkumisplatvormi toimimise kohta, mille ta kavatseb oma enampakkumisplatvormiks määrata, näiteks kui valmistatakse ette käesoleva määruse muudatust, kus loetletakse ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme. Lisaks peaks enampakkumise seire teostaja kontrollima kõikide enampakkumisplatvormide vastavust käesoleva määruse sätetele ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ning esitama sellekohase aruande liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile. Kõnealuses aruandes tuleks käsitleda enampakkumiste mõju enampakkumisplatvormide turupositsioonile järelturul. Selleks et vältida olukorda, kus liikmesriigid on enampakkumisplatvormiga pärast selle tegevusaja lõppemist tahtmatult seotud, peaks enampakkumisplatvormi määramislepingus olema sätestatud, et enampakkumisplatvorm annab oma järglasele üle kogu enampakkumiste läbiviimiseks vajaliku materiaalse ja immateriaalse vara.
(10)
Enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisplatvormiks sobiva üksuse liigiga seotud valikud toetavad neid käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad enampakkumiste ajalist ennustatavust, enampakkumistele juurdepääsu käsitlevaid meetmeid, enampakkumiste korraldust, saastekvootide tagatisi, makseid ja üleandmist ning enampakkumiste järelevalvet. Komisjon ei saa nimetatud sätteid täielikult ühtlustatud määruses vastu võtta teadmata enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisi läbi viima valitud üksuse konkreetseid võimalusi. Seepärast põhinevad käesoleva määrusega vastuvõetud meetmed sellel, et enampakkumisi viib läbi ühine enampakkumisplatvorm, ning sellega nähakse ette menetlus, et tagada selliste muude enampakkumisplatvormide arv ja kvaliteet, mida liikmesriigid võivad otsustada kasutada.
(11)
Põhjenduses 10 nimetatud piirangute tõttu on asjakohane, et ühismeetme välised enampakkumisplatvormid võib käesoleva määruse lisas loetleda juhul, kui on täidetud teatavad tingimused ja kohustused. Ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide loetlemine käesoleva määruse lisas ei piira komisjoni volitusi teha ettepanek enampakkumisplatvormi väljaarvamise kohta kõnealusest loetelust, eriti juhul, kui rikutakse käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid. Kui enampakkumisplatvorm loetelust puudub, peaks saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik müüma oma saastekvoodid ühisel enampakkumisplatvormil. Komisjon peaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetavas komisjoni määruses sätestama meetmed, millega peatatakse saastekvootide enampakkumisel müümisega seotud protsessid juhul, kui ühismeetme väline enampakkumisplatvorm rikub käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid.
(12)
Komisjon peaks hindama ühismeetme välise enampakkumisplatvormi poolt läbiviidava enampakkumisega seotud üksikasjalikke sätteid ja nende osas tuleks konsulteerida direktiivi artikli 23 lõikes 3 osutatud komiteega vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Hindamisega tagatakse, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi üksnes riigisisest määramist liikmesriigi poolt, kes ühismeetmes ei osale, kontrollitakse samaväärselt kui ühise enampakkumisplatvormi määramist vastavalt käesolevas määruses sätestatud ühismeetmele. Ühise enampakkumisplatvormi määramiseks korraldatavas ühises hankemenetluses osalevad liikmesriigid koos komisjoniga, kes on kogu protsessi kaasatud. Ka nendele liikmesriikidele, kes ühismeetmes ei osale, antakse ühises hankemenetluses vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele.
(13)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2013 direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes ning alates 1. jaanuarist 2012 direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes. Samuti tuleks seda kohaldada kõikide direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes enne 2013. aastal algava kohustusteperioodi algust, kui see on vajalik CO2-turu ja elektrituru nõuetekohase toimimise tagamiseks.
(14)
Lihtsuse ja juurdepääsuga seotud põhjustel tuleks enampakkumisel müüdud saastekvoodid üle anda hiljemalt viie kauplemispäeva jooksul. Lühike üleandmistähtaeg vähendaks võimalikku negatiivset mõju enampakkumisplatvormide ja saastekvootide järelturu kauplemiskohtade vahelisele konkurentsile. Lisaks on lühike üleandmistähtaeg lihtsam ning soodustab ulatuslikku osalemist, mis vähendab turu kuritarvitamise riski, ning tagab paremini, et HKSiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel on süsteemile juurdepääs. Selle asemel, et tuua enampakkumistele tärmin- ja futuurlepinguid, peaksid turud pakkuma optimaalseid lahendusi saastekvootidega seotud tuletisväärtpaberite nõudluse rahuldamiseks. On asjakohane anda võimalus valida kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingute vahel enampakkumisplatvormi määramisprotsessi ajal, et oleks võimalik hinnata, milline oleks parim enampakkumistoode. Kahepäevased hetkelepingud ei ole finantsturgu reguleerivate liidu õigusaktide mõistes finantsinstrumendid, kuid viiepäevased futuurlepingud on.
(15)
Valik selle suhtes, kas enampakkumistoode peaks olema finantsinstrument või mitte, tuleks teha enampakkumisplatvormi valimise käigus ning see peaks põhinema üldisel hinnangul, millised on konkurentsi tagavas hankemenetluses osalevate kandidaatide pakutud lahendustega kaasnevad kulud ja kasu. Hinnangus tuleks käsitleda eelkõige neid aspekte, mis on seotud kulutõhususe, heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele võrdse juurdepääsu tagamise ning piisava kaitse ja turu järelevalvega.
(16)
Seni kuni saastekvootide üleandmiseks vajalikke õiguslikke ja tehnilisi meetmeid ei ole kehtestatud, on asjakohane näha ette alternatiivsed vahendid saastekvootide müümiseks enampakkumisel. Selleks nähakse käesoleva määrusega ette võimalus kaubelda enampakkumisel futuur- ja tärminlepingutega nii, et nende üleandmine toimub hiljemalt 31. detsembril 2013. Sellised futuur- ja tärminlepingud on finantsinstrumendid, mille puhul on enampakkumise korraldajale ja pakkujale tagatud samasugune kaitse nagu finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistiku raames. Käesoleva määruse kohaldamisel erineb futuurleping tärminlepingust selle poolest, et esimese puhul esitatakse hinnakõikumisi tagav rahaline lisatagatis ning teise puhul on hinnakõikumine tagatud muu kui rahalise lisatagatisega. On asjakohane näha liikmesriikidele ette võimalus valida, millist tooteliiki enampakkumisel kasutada ehk milline tagatis nende eelarveseisundiga kõige paremini sobiks. Kui saastekvootide enampakkumisel oleks vajalik kasutada sellised alternatiivseid vahendeid, müüdaks futuur- ja tärminlepinguid ajutiselt ühel või kahel enampakkumisplatvormil.
(17)
Lihtsuse, õigluse ja kulutõhususe huvides ning turu kuritarvitamise riski vähendamiseks tuleks enampakkumised läbi viia ühes voorus, suletud pakkumisega ja ühtse hinnaga. Lisaks tuleks seotud pakkumised lahendada juhusliku valiku abil, sest see tekitaks ebakindlust nende pakkujate jaoks, kes lepivad omavahel pakkumishinnas kokku. Eeldatavalt on enampakkumishind ligilähedaselt sama kui järelturu valdav hind, seega on järelturu valdavast hinnast oluliselt madalam enampakkumishind tõenäoliselt märguanne puudulikust enampakkumisest. Sellise enampakkumishinna vastuvõetavaks pidamine moonutaks CO2-hinnasignaali, häiriks CO2-turu toimimist ning pakkujad ei maksaks saastekvootide eest nende tegeliku väärtuse järgi. Seepärast tuleks sellises olukorras enampakkumine tühistada.
(18)
Enampakkumiste sagedus peaks olema suhteliselt suur, et vähendada nende mõju järelturu toimimisele, ning tagada samas, et enampakkumised on küllalt ulatuslikud ja meelitavad ligi piisavalt osalisi. Suhteliselt sagedased enampakkumised vähendavad turu kuritarvitamise riski, sest see vähendab pakkujate riske üksikutel enampakkumistel ning suurendab nende paindlikkust, kuna nad võivad hilisematel enampakkumistel oma kauplemispositsioone muuta. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha ette, et direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi korraldatakse vähemalt kord nädalas. Kuna direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on palju väiksem, tuleks nende enampakkumisi korraldada vähemalt kord kahe kuu jooksul.
(19)
Selleks et tagada järelturu jaoks prognoositavus, tuleks käesoleva määrusega ette näha järgmised eeskirjad ja menetlused. Eelkõige tuleks määruses sätestada, et aastatel 2011 ja 2012 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahud tuleks kindlaks määrata võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Sel viisil kindlaksmääratud mahud ja enampakkumistooted, mille kaudu need saastekvoodid enampakkumisel müüakse, loetletakse käesoleva määruse lisas. Teiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha selged ja läbipaistvad eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks igal järgneval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht. Samuti tuleks määruses sätestada eeskirjad ja menetlused, mille abil saaks iga kalendriaasta kohta koostada üksikasjaliku enampakkumiskalendri, milles on esitatud kogu asjaomane teave iga üksiku enampakkumise kohta aegsasti enne kõnealuse kalendriaasta algust. Hilisemate muudatuste tegemine enampakkumiskalendrisse peaks olema võimalik üksnes piiratud arvu ette kindlaks määratud olukordade puhul. Muudatused tuleks teha nii, et see mõjutaks enampakkumiskalendri prognoositavust võimalikult vähe.
(20)
Üldjuhul peaks igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht olema võrdne kõnealusel aastal eraldatavate saastekvootide mahuga. Erandiks on direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvoodid, mis müüakse enampakkumisel aastatel 2011 ja 2012. Kui võtta arvesse teisest kauplemisperioodist kolmandasse perioodi ülekantud saastekvootide eeldatavat kättesaadavust, tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THV) eeldatavat kättesaadavust ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 kohaselt müüdavate saastekvootide eeldatavat kogust, on asjakohane vähendada aastatel 2011 ja 2012 korraldatavate nn varajaste enampakkumiste mõju, tasakaalustades aastatel 2013 ja 2014 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahtu.
(21)
Igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht tuleks jagada võrdselt kogu aasta ulatuses vastavalt järelturu nõudlusele.
(22)
Huvi suurendamine enampakkumistel osalemise vastu ja konkurentsivõimeliste enampakkumiste tagamine eeldab avatud juurdepääsu. Lisaks on enampakkumisel osalemise ja konkurentsivõimelise tulemuse tagamise eelduseks kindlustunne enampakkumisprotsessi usaldusväärsuse suhtes, pidades eelkõige silmas osalejaid, kes püüavad enampakkumisi kahjustada, kasutades neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil. Selleks et tagada enampakkumise usaldusväärsus, tuleks enampakkumisele juurdepääsu suhtes kehtestada hoolsa kliendikontrolli miinimumnõuded. Selleks et tagada nimetatud kontrolli kulutõhusus, tuleks pakkumispääsu taotlusi võimaldada esitada kergesti tuvastatavatel ja täpselt määratletud osalejakategooriatel, nagu heitkogustega kauplemise süsteemis osalevad paiksete käitiste käitajad ja õhusõidukite käitajad, aga ka sellised reguleeritud finantsüksused nagu investeerimisühingud ja krediidiasutused. Samuti peaksid pakkumispääsu saama taotleda käitajate või õhusõidukite käitajate ärirühmitused, nagu partnerlused, ühisettevõtted või oma liikmete agendina tegutsevad konsortsiumid. Seega oleks mõistlik piirata pakkumispääsu taotluste esitamise võimalusi kohe alguses, kuid välistamata samas võimalust, et enampakkumistel saadud kogemuste valguses, või pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohast komisjoni kontrolli, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud, võidakse lubada enampakkumistel osaleda ka uutel osalejakategooriatel.
(23)
Lisaks tuleks õiguskindluse huvides käesoleva määrusega ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (4)) asjakohaste sätete kohaldamine enampakkumisplatvormi suhtes. See on eriti oluline, kui võtta arvesse tõsiasja, et enampakkumisplatvorm peab lisaks investeerimisühingutele ja krediidiasutustele võimaldama juurdepääsu enampakkumistele ka käitajatele ja õhusõiduki käitajatele ning samuti muudele isikutele, kellel on lubatud teha pakkumisi enda või teiste nimel, kuid kes ise ei kuulu direktiivi 2005/60/EÜ reguleerimisalasse.
(24)
Käesolevas määruses tuleks sätestada, et osalejad võivad valida, kas nad osalevad ise vahetult enampakkumistel interneti või selleks ettenähtud ühenduste kaudu, või finantsvahendajate vahendusel, kes on selleks volitatud ja kelle üle teostatakse järelevalvet, või muude isikute vahendusel, kellele liikmesriik on andnud loa esitada pakkumisi enda nimel või oma põhitegevusala klientide nimel, kui see põhitegevusala ei ole investeerimis- või pangateenuste osutamine ning tingimusel, et kõnealuste muude isikute suhtes kohaldatakse investorikaitse meetmeid ja hoolsa kliendikontrolli meetmeid, mis on samaväärsed investeerimisühingute suhtes kohaldatavate meetmetega.
(25)
Muude liikmesriigi poolt volitatud isikute lisamine pakkumispääsu taotleda võivate isikute nimekirja on mõeldud selleks, et anda käitajatele ja õhusõidukite käitajatele kaudne juurdepääs enampakkumistele lisaks finantsvahendajatele ka muude vahendajate kaudu, kelle kliendid nad on, nagu elektri- või kütusetarnijad, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (5)) vastavalt selle artikli 2 lõike 1 punktile i.
(26)
Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid, milles käsitletakse muid enampakkumise aspekte nagu saastekvootide partii suurus, esitatud pakkumiste tagasivõtmise või muutmise võimalus, pakkumiste esitamisel ja maksmisel kasutatav valuuta, pakkumispääsu taotluste esitamine ja läbivaatamine ning pakkumispääsu andmisest keeldumine, selle tühistamine või peatamine.
(27)
Iga liikmesriik peaks määrama enampakkumise korraldaja, kes vastutab asjaomase liikmesriigi nimel saastekvootide müümise eest. Enampakkumisplatvorm peaks vastutama üksnes enampakkumiste läbiviimise eest. Peaks olema võimalik, et sama enampakkumise korraldaja võivad määrata rohkem kui üks liikmesriik. Enampakkumise korraldaja peaks tegutsema eraldi iga teda määranud liikmesriigi nimel. Enampakkumise korraldaja peaks vastutama saastekvootide müümise eest enampakkumisplatvormil ning igale teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu vastuvõtmise ja väljamaksmise eest kõnealusele liikmesriigile. On oluline, et liikmesriikide ja nende määratud enampakkumise korraldaja vahelised lepingud oleksid kooskõlas enampakkumise korraldaja ja enampakkumisplatvormi vahelise lepinguga, ning samuti selleks, et lahendada võimalikud lahkarvamused enampakkumisplatvormiga.
(28)
Lisaks on vajalik, et enampakkumise korraldaja, kelle on määranud see liikmesriik, kes ei osale ühisel enampakkumisplatvormil, vaid määrab oma enampakkumisplatvormi, võib teha pakkumisi lisaks asjaomase liikmesriigi poolt määratud enampakkumisplatvormile ka ühisel enampakkumisplatvormil. See on vajalik muult enampakkumisplatvormilt ühisele enampakkumisplatvormile sujuva ülemineku tagamiseks, kui see on vajalik eelkõige seetõttu, et enampakkumisplatvorm ei ole kantud käesoleva määruse lisas esitatud loetellu.
(29)
Nõue, mille kohaselt enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, põhineb soovil kasutada enampakkumiste haldamiseks järelturul kehtivat organisatsioonilist infrastruktuuri. Direktiivi 2004/39/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (6) kohaselt on reguleeritud turud kohustatud pakkuma nende turgude toimimiseks vajalikku kaitset. Kõnealused kaitsemeetmed hõlmavad muu hulgas sätteid, mis käsitlevad järgmist: reguleeritud turu või selle osaliste jaoks huvide konfliktist tulenevate võimalike negatiivsete tagajärgede kindlakstegemine ja haldamine; reguleeritud turgusid või selle osalisi ähvardavate riskide kindlakstegemine ja haldamine ning nimetatud riskide vähendamiseks vajalike meetmete võtmine; süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärne juhtimine, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamine, et tulla toime süsteemitõrgetega; õiglaseks ja korrektseks kauplemiseks vajalike läbipaistvate ja mittediskrimineerivate eeskirjade ja korra kehtestamine ning korralduste tõhusaks täitmiseks vajalike objektiivsete kriteeriumide kehtestamine; süsteemis sooritatud tehingute eduka ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamine ning piisavate rahaliste vahendite tagamine reguleeritud turu nõuetekohaseks toimimiseks, võttes arvesse turul sooritatud tehingute laadi ja ulatust ning neid turgusid ähvardavate riskide suurust ja tõsidust.
(30)
Nõue selle kohta, et enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, annab ka mitmeid muid eeliseid. Tänu sellele on võimalik kasutada turu organisatsioonilist infrastruktuuri, kogemusi, võimalusi ja läbipaistvaid kohustuslikke toimimiseeskirju. See on muu hulgas oluline ka seoses tehingute arvestuse ning täitmise ja tasaarvestusega, ning samuti selleks, et jälgida turu oma eeskirjade ja muude õiguslike kohustuste (nt turu kuritarvitamise keeld) täitmist. Selline lähenemisviis on kulutõhus ja aitab tagada enampakkumiste usaldusväärsust. Nende eeskirjade kohaselt, milles käsitletakse huvide konflikte ning mida kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes, peab enampakkumise korraldaja olema enampakkumisplatvormist, selle omanikest või turu korraldajast sõltumatu, et mitte kahjustada reguleeritud turu tõhusat toimimist. Lisaks on mitmed võimalikud enampakkumistel osalejad juba mitmete järelturul aktiivselt tegutsevate reguleeritud turgude liikmed või nende osalised.
(31)
Direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt annab reguleeritud turgudele ja turu korraldajatele tegevusloa ning teostab nende üle järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus, kus reguleeritud turg või selle korraldaja on registreeritud või kus ta asub (päritoluliikmesriik). Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ asjaomaste sätete kohaldamist, eelkõige riiklike õigusaktidega kehtestatud kriminaalkaristuste kohaldamist turu kuritarvitamise korral, kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes päritoluliikmesriigi õigusakte. Nad kuuluvad siseriikliku õiguse kohaselt päritoluliikmesriigi halduskohtute pädevusse. Kõnealust õiguslikku raamistikku kohaldatakse üksnes kauplemise ja mitte enampakkumise suhtes ning üksnes finantsinstrumentide ja mitte hetketoodete suhtes. Seega on õiguskindluse huvides asjakohane sätestada käesolevas määruses nõue, mille kohaselt määratakse enampakkumisplatvormiks reguleeritud turu päritoluliikmesriik tagamaks, et kõnealuse liikmesriigi siseriiklik õigus laieneks eespool nimetatud õiguslikule raamistikule selles osas, mis on seotud nende enampakkumistega, mida viib läbi kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv enampakkumisplatvorm. Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, mille kohaselt kehtestab enampakkumisplatvorm kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Liikmesriik peaks ette nägema õiguse kaevata nimetatud mehhanismi kaudu vastuvõetud otsused edasi kohtule, hoolimata sellest, kas enampakkumistoode on finantsinstrument või hetkeleping.
(32)
Kui riigihankeid käsitlevates liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud, tuleb konkurentsi tagamiseks võimalike enampakkumisplatvormide vahel korraldada enampakkumisplatvormi määramiseks konkurentsi tagav hankemenetlus. Enampakkumisplatvorm peaks olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga. Enampakkumisplatvormiga võib olla ühendatud rohkem kui üks arvestussüsteem või täitmis- ja arvestussüsteem. Ühine enampakkumisplatvorm määratakse kuni viieks aastaks. Ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tuleks määrata kuni kolmeks aastaks ning seda ajavahemikku võib pikendada kahe aasta võrra, mille jooksul tuleks kõikide enampakkumisplatvormide tegevust reguleeriv kord läbi vaadata. Ühismeetme välistele enampakkumisplatvormidele kolmeaastase tegevusaja kehtestamisega soovitakse tagada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi minimaalne tegevusaeg ning anda samas enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile võimalus soovi korral liituda ühise enampakkumisplatvormiga pärast kolme aasta möödumist, ilma et see piiraks enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigi võimalust pikendada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaega veel kahe aasta võrra kuni komisjoni poolt tehtava läbivaatamise tulemusteni. Iga tegevusaja lõppedes tuleks korraldada uus konkurentsi tagav hankemenetlus, kui liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud. Ühise enampakkumisplatvormi määramine ei tohiks avaldada järelturule olulist mõju, kuna enampakkumisel tuleks müüa üksnes selliseid saastekvoote, mis tuleb üle anda hiljemalt viie päeva jooksul.
(33)
Enampakkumiste läbiviimiseks, enampakkumiskalendri koostamiseks ja haldamiseks ning mitmete muude enampakkumiste korraldamisega seotud ülesannete täitmiseks, nagu ajakohase veebisaidi haldamine, millele on juurdepääs kogu liidus, on vajalikud liikmesriikide ja komisjoni ühismeetmed nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (finantsmäärus), artikli 91 lõike 1 kolmanda lõigu mõistes. Vajadus ühismeetmete järele tuleneb heitkogustega kauplemise süsteemi ulatusest, mis hõlmab kogu liitu, direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise üldistest poliitikaeesmärkidest ning asjaolust, et komisjon vastutab direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt vahetult mitmete selliste heitkogustega kauplemise süsteemi osade üksikasjaliku rakendamise eest, mis mõjutavad otseselt enampakkumiskalendrit ja enampakkumiste seiret. Seepärast tuleks käesoleva määrusega ette näha, et ühise enampakkumisplatvormi määramiseks ja enampakkumiste seire teostamiseks korraldatakse konkurentsi tagav hankemenetlus komisjoni ja liikmesriikide ühise hankemenetlusena komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) artikli 125c mõistes. Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 125c kohaselt võib liikmesriikide ja komisjoni ühise hankemenetluse korral kasutada komisjoni suhtes kohaldatavaid menetluseeskirju. Võttes arvesse, et hankemenetlus hõlmab kogu Euroopa Liitu, on asjakohane kohaldada ühise hankemenetluse suhtes asjaomases ulatuses finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätestatud menetluseeskirju. Käesoleva määrusega tuleks sätestada enampakkumisega seotud teenused, mille hankeid korraldavad liikmesriigid ja tehnilise toega seotud teenused, mille hankeid korraldab komisjon; sealjuures tuleks silmas pidada võimalikke otsuseid, mis käsitlevad käesoleva määruse mittetäielike lisade lõpetamist, enampakkumiste sagedust, erinevate enampakkumisplatvormide enampakkumiskalendrite kooskõlastamist, pakkumise maksimumsuuruse kehtestamist ning kõiki käesoleva määruse muudatusi, eelkõige neid, millega enampakkumised seotakse muude süsteemide ja teenustega, et aidata enampakkumisi käsitlevatest eeskirjadest väljaspool Euroopa Liitu õigesti aru saada. On asjakohane, et komisjon tellib kõnealused teenused ühiselt enampakkumisplatvormilt, kellel on kõige rohkem kogemusi enampakkumiste korraldamisel rohkem kui ühe liikmesriigi nimel. See ei takista konsulteerimist muude enampakkumisplatvormide või muude sidusrühmadega.
(34)
Enampakkumisplatvorm tuleks leida avatud, läbipaistva ja konkurentsi tagava valikumenetluse kaudu, välja arvatud juhul, kui enampakkumisplatvormi on määranud liikmesriik, kes ei osale ühismeetmes ning kelle suhtes ei kohaldata liidu ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud riigihanke eeskirju. Enampakkumisplatvormi ning sellega ühendatud arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi määramisel tuleks arvesse võtta seda, milliseid lahendusi kandidaadid pakuvad selleks, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel oleks kulutõhus, täielik, õiglane ja võrdne võimalus enampakkumisel osaleda, ning seda, et enampakkumiste järelevalve oleks tõhus ja hõlmaks kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Erandina võib tärminlepinguid või futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi hankemenetlusega määrata selle alusel, et enampakkumisplatvorm kohaldab järelturu suhtes kohaldatavaid juurdepääsu sätteid ning maksmise, üleandmise ja turu järelevalve eeskirju. Konkreetsed menetlused, mida tuleb ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluses järgida, tuleks kindlaks määrata komisjoni ja liikmesriikide vahelises lepingus, milles lepitakse kokku praktilised üksikasjad hankemenetluses osalemise taotluste või pakkumiste hindamise, hankelepingu sõlmimise, hankelepingu suhtes kohaldatava õiguse ning selle kohta, milline kohus on pädev lahendama vaidlusi, nagu on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 125c.
(35)
Riigihanke eeskirju, sealhulgas huvide konflikti vältimise ja konfidentsiaalsuse säilitamise nõudeid kohaldades võidakse liikmesriikidele, kes ei osale ühismeetmes ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluse korraldamiseks, anda kogu ühises hankemenetluses või selle osas vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja ühismeetmes osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele. See võiks olla hea võimalus lihtsustada ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide ja ühiste enampakkumisplatvormide omavahelist ühilduvust enampakkumisprotsessi sellistes aspektides, mida ei ole käesoleva määrusega täielikult ühtlustatud.
(36)
On asjakohane, et need liikmesriigid, kes otsustavad ühise enampakkumisplatvormi määramiseks võetavates ühismeetmetes mitte osaleda, vaid määravad oma enampakkumisplatvormi ise, peaksid teavitama oma otsusest komisjoni suhteliselt lühikese aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Lisaks peab komisjon andma hinnangu sellele, kas ise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et enampakkumisprotsess vastaks nii käesoleva määruse sätetele kui ka direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele. Samuti peab komisjon kooskõlastama omavahel ühise enampakkumisplatvormi enampakkumiskalendrid teiste enampakkumisplatvormide esitatud üksikasjalike enampakkumiskalendritega. Kui komisjon on kõiki ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme hinnanud, peaks ta esitama käesoleva määruse lisas nende loetelu ning lisama sellesse kõnealused enampakkumisplatvormid määranud liikmesriigid ja kõik kohaldatavad tingimused või kohustused, kaasa arvatud sellised, mis on seotud asjaomaste enampakkumiskalendritega. Komisjon ei kinnita nimetatud loetelu lisamisega seda, et platvormi määranud liikmesriik on enampakkumisplatvormi valimiseks korraldatud riigihanke tegemisel järginud riigihanke eeskirju.
(37)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada saastekvootide enampakkumistest saadud tulu. Kahtluste vältimiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha, et enampakkumistest saadud tulu kantakse otse üle iga liikmesriigi määratud enampakkumise korraldajale.
(38)
Kuna saastekvootide müümine enampakkumisel tähendab seda, et need lastakse esmalt järelturule, mitte ei eraldata otse ja tasuta käitajatele ja õhusõiduki käitajatele, ei ole kohane siduda arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi ühegi kohustustega, mille kohaselt tuleks saastekvoodid üle anda edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele juhul, kui saastekvootide üleandmine ei õnnestu süsteemist mitteolenevatel põhjustel. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et juhul, kui enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine ei õnnestu, peaks ainus võimalus edukate pakkujate ja nende õigusjärglaste jaoks olema üleandmise edasilükkamisega nõustuda. Siiski on oluline sätestada, et enampakkumisel müüdud saastekvoodid, mis on jäänud üle andmata, kuna makse ei ole täielikult sooritatud, võib müüa sama enampakkumisplatvormi tulevastel enampakkumistel.
(39)
Kuna liikmesriikide ainsad kohustused saastekvootide enampakkumisel müümise korral on seotud saastekvootide üleandmisega, ei ole neilt asjakohane nõuda muu tagatise hoiustamist lisaks saastekvootidele endile. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et liikmesriikide ainsaks kohustuseks on käesolevas määruses määratletud kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingutega kauplemisel eelnevalt hoiustada enampakkumisel müüdavaid saastekvoote liidu registris, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab neid tinghoiukontol.
(40)
Enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem peab rakendama piisavad menetlused tagatise ja muu riski haldamiseks, mis on vajalik selle tagamiseks, et enampakkumise korraldajatele tasutakse enampakkumisel müüdud saastekvootide eest kõik maksed enampakkumishinnaga sõltumata eduka pakkuja või tema õigusjärglase maksmatajätmisest.
(41)
Kulutõhususe huvides peaks edukatel pakkujatel olema võimalik kaubelda enampakkumisel neile eraldatud saastekvootidega juba enne, kui need saastekvoodid on üle antud. Kaubeldavuse nõudele võib teha erandi üksnes juhul, kui saastekvoodid antakse üle kahe kauplemispäeva jooksul pärast enampakkumist. Sellest tulenevalt võib käesoleva määruse kohaselt võtta vastu makseid eduka pakkuja asemel tema õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda. Siiski ei tohiks kõnealune võimalus lubada kõrvelehoidmist nõuetest, mis käsitlevad isikute võimalusi esitada pakkumispääsu taotlusi.
(42)
Enampakkumisplatvormide ja sellega ühendatud arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kaudu kohaldatavate tasude struktuur ja tase peaksid olema vähemalt sama soodsad kui järelturu tehingute suhtes kohaldatavad samalaadsed tasud ja tingimused. Läbipaistvuse huvides peaksid kõik tasud ja tingimused olema selged, üksikasjalikud ja üldsusele kättesaadavad. Üldjuhul tuleks enampakkumisega seotud kulud katta pakkujate makstud tasudest vastavalt enampakkumisplatvormi määramislepingus sätestatule. Ühismeetmega algusest peale ühinenud liikmesriikide jaoks on siiski oluline leida hankemenetluse kaudu kulutõhus ühine enampakkumisplatvorm. Seetõttu on asjakohane, et hilisemas faasis ühismeetmega liituvatelt liikmesriikidelt nõutakse oma kulude kandmist ning nende summade mahaarvamist kuludest, mida muidu kannavad pakkujad. Kõnealused sätted ei tohiks aga panna ebasoodsasse olukorda neid liikmesriike, kes pärast ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaja lõppemist soovivad ühineda ühismeetmega. Samuti ei tohiks liikmesriigid sattuda ebasoodsasse olukorda siis, kui nad ühinevad ühismeetmega ajutiselt põhjusel, et nende määratud ühismeetme väline platvorm puudub loetelust. Enampakkumise korraldaja peaks maksma üksnes enampakkumisplatvormile juurdepääsu eest, kui sedagi, ning arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kulud, kui need tekivad, tuleks kanda pakkujatel, nagu on üldjuhul sätestatud.
(43)
Tuleks ette näha, et enampakkumise seire teostaja kulud kannavad liikmesriigid ja need kaetakse enampakkumise tuludest. Lisaks sellele on asjakohane, et enampakkumise seire teostaja määramislepingus tehakse vahet enampakkumise seire teostaja kulude vahel, mille suurus sõltub peamiselt peetavate enampakkumiste arvust, ning muude kulude vahel. Nende kulude vahelised täpsed piirid tuleks määrata ühise hankemenetluse käigus.
(44)
Tuleks määrata enampakkumise seire erapooletu teostaja, kelle ülesanne on jälgida, kas enampakkumisprotsess vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ja käesoleva määruse sätetele ning kas on tõendeid konkurentsivastase käitumise või turu kuritarvitamise kohta, ning esitada selle kohta aruandeid. Sarnaselt enampakkumise korraldamisega on ka enampakkumise seire teostamiseks vajalikud komisjoni ja liikmesriikide ühismeetmed ning seepärast on asjakohane korraldada ühine hange. Tuleks nõuda, et enampakkumisplatvormid, enampakkumise korraldajad ja riiklikud pädevad asutused, kes vastutavad enampakkumisplatvormi, investeerimisühingute või krediidiasutuste või muude selliste isikute järelevalve eest, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste enampakkumistel osalejate nimel, või kelle pädevuses on turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimine ja süüdlaste vastutuselevõtmine, teeksid koostööd enampakkumise seire teostajaga tema ülesannete täitmisel.
(45)
Selleks et tagada enampakkumise erapooletu seire, tuleks enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtta kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt.
(46)
Konkurentsivastane tegevus ja turu kuritarvitamine ei sobi kokku avatuse, läbipaistvuse, ühtlustamise ja mittediskrimineerimise põhimõttega, mis on käesoleva määruse alus. Seepärast tuleks käesolevasse määrusesse lisada sätted, et vähendada sellise käitumise riski enampakkumistel. Ühise enampakkumisplatvormi loomine, lihtne enampakkumiste korraldus, enampakkumiste suhteliselt sage toimumine, seotud pakkumiste lahendamine juhusliku valiku abil, piisav juurdepääs enampakkumistele, teabe võrdne avalikustamine ning eeskirjade läbipaistvus on kõik sellised vahendid, mis aitavad vähendada turu kuritarvitamise riski. Finantsinstrumentide kasutamine saastekvootide müümiseks enampakkumisel annab enampakkumise korraldajale ja pakkujatele kaitse, mis neile on finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistikuga tagatud. Selleks et vähendada turu kuritarvitamise riski juhul, kui enampakkumistoode ei ole finantsinstrument, tuleks käesoleva määrusega ette näha finantsinstrumentide suhtes kohaldatavate eeskirjadega sarnased eeskirjad. Enampakkumise seire erapooletu teostaja peaks hindama kogu enampakkumisprotsessi, sealhulgas enampakkumisi endid ning nende suhtes kohaldatavate eeskirjade rakendamist.
(47)
Lisaks on oluline tagada enampakkumise korraldaja usaldusväärsus. Selleks peaksid liikmesriigid enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtma kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt. Sellest nõudest tulenevalt on liikmesriikidel keelatud edastada enampakkumise korraldajale enampakkumistega seotud siseteavet. Selle keelu rikkumise korral tuleks kehtestada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone.
(48)
Lisaks tuleks ette näha, et enampakkumisplatvorm jälgib pakkujate tegevust ning teavitab riiklikke pädevaid asutusi turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud juhtumitest kooskõlas direktiivis 2003/6/EÜ sätestatud aruandluskohustustega ning kohaldades direktiivis 2005/60/EÜ sätestatud aruandluskohustusi.
(49)
Kui nad kohaldavad siseriiklikke meetmeid, millega võetakse asjaomases ulatuses üle direktiivi 2004/39/EÜ ja direktiivi 2003/6/EÜ III ja IV jaotis, peaksid asjaomase liikmesriigi pädevad asutused võtma nõuetekohaselt arvesse liidu meetmete vastavaid sätteid, millega rakendatakse nimetatud direktiive.
(50)
Samuti tuleks käesolevas määruses sätestada võimalus kehtestada ülempiir, kui palju saastekvoote võib üks pakkuja ühe enampakkumise kogumahust või teatava kalendriaasta jooksul peetavate enampakkumiste kogumahust osta, või mis tahes muud asjakohased parandusmeetmed. Pidades silmas halduskoormust, mida kõnealuse võimaluse kasutamine võib kaasa tuua, tuleks seda kasutada üksnes siis, kui riiklikele pädevatele asutustele on teatatud turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumist ning nad on otsustanud mitte tegutseda, eeldusel, et selle võimaluse kasutamise vajadus ja tõhusus on tõendatud. Komisjon peaks enne kõnealuse võimaluse kasutamist esitama selle kohta oma arvamuse. Komisjon peaks enampakkumisplatvormi tehtud ettepanekut enne oma arvamuse esitamist arutama liikmesriikide ja enampakkumise seire teostajaga. Kõnealuse arvamusega seoses on oluline komisjoni enda hinnang selle kohta, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 1a.
(51)
Samuti on asjakohane, et muud isikud, kellele liikmesriigid on andnud loa teha pakkumisi oma põhitegevusala klientide nimel, järgivad oma klientidele piisava kaitse tagamiseks käesoleva määrusega ettenähtud käitumiseeskirju.
(52)
Käesoleva määrusega on vaja ette näha enampakkumisplatvormi suhtes kohaldatav keelte kasutamise kord, mis tagaks läbipaistvuse ning oleks kõige kulutõhusam, kuid tagaks samal ajal mittediskrimineeriva juurdepääsu enampakkumistele. Dokumendid, mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas, tuleks avaldada rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles ehk inglise keeles. Rahvusvahelises rahanduses üldkasutatava keele kasutamine on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (9).
(53)
Liikmesriigid võivad ette näha omal kulul kõikide dokumentide tõlkimise oma riigi keelde või keeltesse. Kui liikmesriik otsustab nii teha, peaksid ka ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tõlkima liikmesriigi kulul kõik nende endiga seotud dokumendid ühismeetme välise platvormi määranud liikmesriigi keelde. Sellest tulenevalt peaksid enampakkumisplatvormid suutma käsitleda igasugust suulist ja kirjalikku kommunikatsiooni, mis on saadud pakkumispääsu taotlejatelt, pakkumispääsuga isikutelt või enampakkumisel osalevatelt pakkujatelt mis tahes keeles, millesse liikmesriik on teinud omal kulul tõlke, kui need isikud seda taotlevad. Enampakkumisplatvorm ei või nendelt isikutelt selle täiendava kulu eest tasu võtta. Selle asemel tuleks need kulud kanda võrdselt kõikidel pakkujatel, kes asjaomasel enampakkumisplatvormil pakkumisi teevad, et tagada kogu liidus võrdväärne juurdepääs enampakkumistele.
(54)
Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid muude enampakkumistega seotud aspektide kohta nagu enampakkumise tulemuste avaldamine, väljakuulutamine ja teatavakstegemine, konfidentsiaalse teabe kaitsmine, käesoleva määruse kohaselt tehtud maksete või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatisega seotud vigade parandamine, enampakkumisplatvormi poolt vastuvõetud otsuste edasikaebamise õigus ning jõustumine.
(55)
Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse enda või oma klientide nimel finantsinstrumentidega seotud pakkumiste esitamist investeerimisühingu investeerimisteenuse või -tegevusena.
(56)
Käesolev määrus ei takista komisjonil direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohaselt kontrollimast, kas saastekvootide CO2-turg on piisavalt kaitstud siseringitehingute ja turu kuritarvitamise eest, ega vajaduse korral ettepanekute esitamist sellise kaitse tagamiseks. Käesoleva määruse eesmärk on tagada, et kauplemistingimused on õiglased ja nõuetekohased kuni komisjoni kontrollimise tulemuste saamiseni.
(57)
Käesolev määrus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, näiteks seoses Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele õiglase, täieliku ja võrdse juurdepääsu tagamisega.
(58)
Käesolev määrus ei piira kohaldatavate siseturueeskirjade kohaldamist.
(59)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige nimetatud harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatut. Sellega seoses ei takista käesolev määrus liikmesriikidel mingil moel kohaldamast oma põhiseaduslikke norme, mis on seotud ajakirjandusvabaduse ja sõnavabadusega meedias.
(60)
Prognoositavate ja õigeaegsete enampakkumiste tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma kiiremas korras.
(61)
Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ kohase saastekvootide enampakkumise ajastamine, haldamine ja muud aspektid.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide (lennundus) ning III peatüki saastekvootide (paiksed käitised) eraldamisele enampakkumise teel 1. jaanuaril 2013. aastast algaval kauplemisperioodil.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„futuurlepingud” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 (10) artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kokkulepitud kuupäeval tulevikus ja käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse rahalisel kujul;
2)
„tärminlepingud” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmiseks on määratud kokkulepitud tärmin tulevikus ja see toimub käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse keskse vastaspoole valikul kas mitterahalise tagatise kujul või kokkulepitud riikliku garantiina;
3)
„kahepäevane hetkeleping” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel nii, et nende üleandmine toimub määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 2 punkti a kohaselt hiljemalt teisel kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;
4)
„viiepäevane futuurleping” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kuni viiendal kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;
5)
„pakkumine” - enampakkumisel tehtud pakkumine teatava saastekvootide mahu omandamiseks kindlaksmääratud hinnaga;
6)
„pakkumisaeg” - ajavahemik, mille vältel võib pakkumisi esitada;
7)
„kauplemispäev” - iga päev, mil asjaomane enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on kauplemiseks avatud;
8)
„investeerimisühing” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing;
9)
„krediidiasutus” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ (11) artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus;
10)
„finantsinstrument” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud finantsinstrumendid, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
11)
„järelturg” - turg, kus isikud ostavad või müüvad saastekvoote kas enne või pärast seda, kui saastekvoodid on kas tasuta või enampakkumise kaudu eraldatud;
12)
„emaettevõtja” - nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (12) artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja;
13)
„tütarettevõtja” - direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja;
14)
„sidusettevõtja” - ettevõtja, mis on emaettevõtja või tütarettevõtjaga ühendatud nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõikes 1 kirjeldatud suhte kaudu;
15)
„kontrolli omamine” - nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (13) artikli 3 lõigetes 2 ja 3 määratletud tegevus, nagu seda kohaldatakse ühinemismääruse alusel vastu võetud Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatises (14). Nimetatud määruse põhjendust 22 ja pädevuseteatise punkte 52 ja 53 kohaldatakse riigiosalusega ettevõtjate üle kontrolli omamise mõiste määratlemisel.
16)
„enampakkumisprotsess” - protsess, mis hõlmab järgmist: enampakkumiskalendri koostamine, pakkumispääsu saamise menetlused, pakkumiste esitamise menetlused, enampakkumise läbiviimine, enampakkumise tulemuste arvutamine ja väljakuulutamine, korraldused maksmisele kuuluva hinna tasumiseks, saastekvootide üleandmine ja tehinguriskide katmiseks vajaliku tagatise haldamine, ning samuti enampakkumisplatvormi poolt enampakkumise nõuetekohase läbiviimise järelevalve ja seire;
17)
„rahapesu” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõikeid 3 ja 5;
18)
„terrorismi rahastamine” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõiget 5;
19)
„kuritegude toimepanemine” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud tegevus;
20)
„enampakkumise korraldaja” - avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, kes on liikmesriigi poolt määratud liikmesriigi nimel enampakkumisel saastekvoote müüma;
21)
„määratud arvelduskonto” - ühte või mitut liiki arvelduskontod, mis on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 alusel selleks, et enampakkumisprotsessis osaleda või enampakkumisprotsessi läbi viia ning hoida saastekvoote tinghoiusena, kuni nad käesoleva määruse kohaselt üle antakse;
22)
„määratud pangakonto” - enampakkumise korraldaja, pakkuja või tema õigusjärglase poolt määratud pangakonto käesoleva määruse alusel tasumisele kuuluvate maksete vastuvõtmiseks;
23)
„hoolsa kliendikontrolli meetmed” - kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse meetmed, mis on määratletud direktiivi 2005/60/EÜ artikli 8 lõikes 1, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 8 lõiget 2;
24)
„tegelikult kasusaav omanik” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 6 määratletud isik;
25)
„tõestatud koopia” - originaaldokumendi autentne koopia, mille originaalile vastavust on tõestanud kvalifitseeritud jurist, raamatupidaja, notar või muu selline spetsialist, kes on asjaomase liikmesriigi õigusega volitatud koopiate õigsust ametlikult kinnitama;
26)
„riikliku taustaga isik” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 8 määratletud isik;
27)
„turu kuritarvitamine” - kas siseringitehingud, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 28 või keelatud artikliga 38, või turuga manipuleerimine, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 30 või artikli 37 lõikes b või neis mõlemis;
28)
„siseringitehingud” - direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 2, 3 või 4 kohaselt keelatud siseteabe kasutamine direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
29)
„siseteave” - direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 1 määratletud teave direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentide kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
30)
„turuga manipuleerimine” - direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 2 määratletud tegevus direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
31)
„arvestussüsteem” - üks või mitu enampakkumisplatvormiga ühendatud infrastruktuuri, mis pakuvad järgmisi teenuseid: arvestus, tagatise andmine, tasaarvestamine, tagatise haldamine, täitmine ja tasaarvestus ning üleandmine ja muud teenused, mida viib läbi keskne vastaspool ning millele juurdepääs on kas otsene või käib keskse vastaspoole liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja keskse vastaspoole vahel;
32)
„arvestus” - kõik protsessid, mis eelnevad pakkumisaja algamisele, toimuvad pakkumisaja vältel ja järgnevad pakkumisaja lõppemisele kuni täitmise ja tasaarvestuseni, sealhulgas kõikide selle ajavahemiku jooksul tekkida võivate riskide haldamine, mis hõlmab muu hulgas ka tagatise andmist, tasaarvestamist või uuendamist ja muid teenuseid, mida võib läbi viia arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;
33)
„tagatise andmine” - protsess, mille käigus enampakkumise korraldajal või pakkujal või nende nimel tegutseval ühel või mitmel vahendajal tuleb esitada tagatis, et katta teatav finantspositsioon, ning mis hõlmab kogu sellise tagatise mõõtmise, arvutamise ja haldamise protsessi, mida kasutatakse kõnealuste finantspositsioonide katmiseks, ning mille eesmärgiks on tagada, et kõiki pakkuja või tema nimel tegutseva ühe või mitme vahendaja maksekohustusi ja kõiki enampakkumise korraldaja või tema nimel tegutseva vahendaja üleandmiskohustusi oleks võimalik täita väga lühikese ajavahemiku vältel;
34)
„täitmine ja tasaarvestus” - protsess, mille käigus edukas pakkuja või tema õigusjärglane või keskne vastaspool või arveldusagent maksab talle või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile üleantavate saastekvootide eest maksmisele kuuluva summa ja need saastekvoodid antakse üle edukale pakkujale või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile;
35)
„keskne vastaspool” - üksus, mis on vahendajaks kas otse enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase vahel või siis neid esindavate vahendajate vahel ning kes tegutseb neist igaühe jaoks eraldiseisva vastaspoolena, kes tagab enampakkumise korraldajale või teda esindavale vahendajale enampakkumise tulude laekumise, ning kes tagab pakkujale või teda esindavale vahendajale enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmise, võttes arvesse artiklit 48;
36)
„täitmis- ja tasaarvestussüsteem” - enampakkumisplatvormiga ühendatud või ühendamata infrastruktuur, mis pakub täitmise ja tasaarvestuse teenuseid, mis võivad hõlmata arvestamist, tasaarvestamist, tagatise haldamist või mis tahes muid vajalikke teenuseid, mille tulemusena enampakkumise korraldaja annab pakkujale või tema õigusjärglasele üle saastekvoodid ning pakkuja või tema õigusjärglane tasub talle üle antud saastekvootide eest nõutava summa enampakkumise korraldajale, kasutades selleks järgmisi võimalusi:
a)
pangasüsteem ja liidu register;
b)
üks või mitu arveldusagenti, kes tegutsevad enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase nimel, kes suhtlevad arveldusagendiga kas otse või arveldusagendi selliste liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja arveldusagendi vahel;
37)
„arveldusagent” - agendina tegutsev üksus, kes pakub enampakkumisplatvormile kontosid, mille kaudu täidetakse turvaliselt ja samaaegselt või peaaegu samaaegselt ning tagatud viisil enampakkumise korraldaja või teda esindava vahendaja antud korraldusi eraldatud saastekvootide ülekandmiseks ning eduka pakkuja, tema õigusjärglase või neid esindava vahendaja korraldusi enampakkumishinna maksmiseks;
38)
„tagatis” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (15) artikli 2 punktis m osutatud tagatise vormid, sealhulgas kõik sellised saastekvoodid, mida arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid tagatisena tunnustavad;
39)
„reguleeritud turg” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turg;
40)
„VKEd” - käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (16) mõistes;
41)
„väikeheitetekitaja” - käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on enampakkumisel osalemise aastale eelnenud kolme eelmise kalendriaasta jooksul tekitanud keskmiselt kuni 25 000 süsinikdioksiidi ekvivalenttonni heitkoguseid, nagu nende tõendatud heitkogustega on kindlaks määratud;
42)
„turu korraldaja” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud isik;
43)
Käesolevas määruses tähendab asukoht järgmist:
a)
artikli 6 lõike 3 kolmanda lõigu kohaldamisel - elukoht või alaline aadress Euroopa Liidus;
b)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 2 kohaldamisel - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4;
c)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud isikute puhul - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4;
d)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis c osutatud isikute puhul - päritoluliikmesriik, mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 7;
e)
käesolevas määruse artikli 19 lõike 2 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud ärirühmituste puhul - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a;
f)
käesolevas määruse artikli 35 lõigete 4, 5 ja 6 ja artikli 42 lõike 1 kohaldamisel - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis b;
II PEATÜKK
ENAMPAKKUMISTE KORRALDUS
Artikkel 4
Enampakkumistooted
1. Saastekvoote müüakse enampakkumisplatvormil standardsete elektrooniliste lepingute kaudu, millega kõnealusel enampakkumisplatvormil kaubeldakse (edaspidi „enampakkumistooted”). Enampakkumistoodetega ei pea kauplema samal platvormil, kuhu saastekvoodid pärast enampakkumist kahe kauplemispäeva jooksul üle antakse.
2. Kuni saastekvootide üleandmiseks vajalikke õiguslikke ja tehnilisi vahendeid rakendatakse, võib iga liikmesriik müüa saastekvoote enampakkumisel futuurlepingute või tärminlepingute kaudu.
Futuurlepingud ja tärminlepingud müüakse enampakkumisel kooskõlas artikli 11 lõikega 1 ja artikliga 32 ning I lisaga.
Futuurlepingute ja tärminlepingute enampakkumisega müümisel võib kvootide üleandmist edasi lükata hiljemalt kuni 31. detsembrini 2013.
3. Hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui saastekvootide üleandmiseks vajalikud õiguslikud ja tehnilised vahendid on rakendatud, müüb iga liikmesriik saastekvoote enampakkumisel kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute kaudu.
Artikkel 5
Enampakkumise vorm
Enampakkumisi viiakse läbi sellises enampakkumise vormis, kus pakkujad esitavad oma pakkumised ühe kindla pakkumisaja vältel, ilma et nad näeksid teiste pakkujate poolt esitatud pakkumisi. Iga edukas pakkuja maksab iga saastekvoodi eest sõltumata tehtud hinnapakkumisest sama, artiklis 7 nimetatud enampakkumishinna.
Artikkel 6
Pakkumiste esitamine ja tagasivõtmine
1. Enampakkumistoote väikseim maht on üks partii.
Kahepäevase hetkelepingu või viiepäevase futuurlepingu üks partii on 500 saastekvooti.
Futuurlepingu või tärminlepingu üks partii on 1 000 saastekvooti.
2. Iga pakkumisega esitatakse järgmine teave:
a)
pakkuja isikuandmed ja kas pakkuja teeb pakkumise enda või kliendi nimel;
b)
kui pakkuja teeb pakkumise kliendi nimel, tuleb esitada kliendi isikuandmed;
c)
saastekvootide arv 500 või 1 000 saastekvoodist koosneva partii täisarvu kordajana;
d)
hinnapakkumine eurodes iga saastekvoodi kohta sajandiku täpsusega.
3. Iga pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes selle pakkumisaja vältel.
Esitatud pakkumisi võib muuta või tagasi võtta kuni kindlaksmääratud tähtajani enne pakkumisaja lõppemist. Selle tähtaja määrab asjaomane enampakkumisplatvorm ning see avaldatakse enampakkumisplatvormi veebisaidil vähemalt viis kauplemispäeva enne pakkumisaja algamist.
Pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes füüsiline isik, kelle asukoht on Euroopa Liidus ja kes on määratud vastavalt artikli 19 lõike 2 punktile d ja volitatud pakkuja nimel võtma kõiki enampakkumisega seotud kohustusi, sealhulgas esitama pakkumist (edaspidi „pakkuja esindaja”).
Pärast esitamist on iga pakkumine siduv, juhul kui seda ei võeta tagasi ega muudeta vastavalt käesolevale lõikele ega võeta tagasi vastavalt lõikele 4.
4. Pakkuja esindaja palvel võib iga enampakkumisplatvorm käsitleda selle pakkuja poolt asjaomasele enampakkumisplatvormile tehtud pakkumist tagasivõetud pakkumisena pärast pakkumisaja lõppemist, kuid enne enampakkumishinna määramist, juhul kui on selge, et pakkumise esitamisel on tehtud reaalne viga.
5. Enampakkumisplatvormil pakkumise vastuvõtmist, edastamist ja esitamist investeerimisühingu või krediidiasutuse poolt loetakse direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 2 kohaseks investeerimisteenuseks, kui enampakkumistoode on finantsinstrument.
Artikkel 7
Enampakkumishind ja seotud pakkumiste lahendamine
1. Enampakkumishind määratakse pakkumisaja lõppemisel.
2. Enampakkumisplatvorm järjestab talle esitatud pakkumised hinnapakkumiste järgi. Kui mitme pakkumise hind on sama, järjestatakse need pakkumised juhusliku valiku teel vastavalt algoritmile, mille enampakkumisplatvorm on enne enampakkumist kindlaks määranud.
Pakkumiste mahud liidetakse kokku, alustades kõige kõrgema pakkumishinnaga pakkumisest. Pakkumishind, mille juures pakkumiste mahtude summa võrdub enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahuga või ületab selle, loetakse enampakkumishinnaks.
3. Kõikidele pakkumistele, mis lõike 2 kohaselt pakkumiste mahuks kokku liideti, eraldatakse saastekvoodid enampakkumishinnaga.
4. Kui lõike 2 kohaselt edukaks osutunud pakkumiste kogumaht ületab sel enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu, siis eraldatakse viimasena pakkumiste mahu summasse liidetud pakkumisele sellel enampakkumisel müüdavate kvootide järelejäänud osa.
5. Kui lõike 2 kohaselt järjestatud pakkumiste kogumaht on väiksem kui enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.
6. Kui enampakkumishind on märkimisväärselt madalam kui järelturul pakkumisaja jooksul ja vahetult enne pakkumisaega valdav olnud hind, võttes arvesse saastekvootide hinna lühiajalist volatiilsust enampakkumisele eelneval teataval ajavahemikul, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.
7. Enne enampakkumise algust määrab enampakkumisplatvorm kindlaks metoodika lõike 6 kohaldamiseks, olles eelnevalt konsulteerinud enampakkumise seire teostajaga ja saanud temalt selle kohta arvamuse ning teatanud sellest artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab enampakkumise seire teostaja arvamust täielikult arvesse.
Enampakkumisplatvorm võib sama enampakkumisplatvormi kahe pakkumisaja vahel metoodikat muuta, olles konsulteerinud esimese lõigu kohaselt enampakkumise seire teostajaga ja teatanud sellest artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele.
8. Kui enampakkumine tühistatakse vastavalt lõigetele 5 või 6, siis jaotatakse selle enampakkumise saastekvootide maht võrdselt samal enampakkumisplatvormil peetavate järgmiste planeeritud enampakkumiste vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul jaotatakse enampakkumise saastekvootide maht võrdselt järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul jaotatakse enampakkumise saastekvootide maht võrdselt järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel.
III PEATÜKK
ENAMPAKKUMISKALENDER
Artikkel 8
Ajastamine ja sagedus
1. Enampakkumisplatvorm korraldab enampakkumisi iseseisvalt oma regulaarselt korduvatel enampakkumisaegadel. Enampakkumisaeg algab ja lõppeb samal kauplemispäeval. Enampakkumisaeg kestab vähemalt kaks tundi. Kahe või enama enampakkumisplatvormi pakkumisajad ei tohi olla samal ajal ning kahe järjestikuse pakkumisaja vahel peab olema vähemalt kaks tundi.
2. Enampakkumisplatvorm määrab kindlaks enampakkumiste kuupäevad ja kellaajad, võttes arvesse riigipühi, mis mõjutavad rahvusvahelisi finantsturgusid, ning muid asjakohaseid sündmusi või asjaolusid, mis võiksid tema arvates mõjutada enampakkumise nõuetekohast läbiviimist ning tekitada vajaduse teha muudatusi. Enampakkumisi ei peeta ükski aasta jõulude ja uue aasta vahelisel kahel nädalal.
3. Erakorraliste asjaolude puhul võib enampakkumisplatvorm pärast enampakkumise seire teostajaga konsulteerimist ja temalt arvamuse saamist pakkumisaegasid muuta, teatades sellest kõikidele isikutele, keda see võiks mõjutada. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab enampakkumise seire teostaja arvamust täielikult arvesse.
4. Hiljemalt alates kuuendast enampakkumisest viib artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi läbi vähemalt kord nädalas ning direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisi vähemalt kord kahe kuu jooksul.
Ükski muu enampakkumisplatvorm ei vii enampakkumist läbi nendel ühel või kahel päeval nädalas, mil toimub artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi enampakkumine. Kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm viib enampakkumisi läbi rohkem kui kahel päeval nädalas, määrab ta kindlaks ja avaldab need kaks päeva, mil ei tohi toimuda ühtegi teist enampakkumist. Ta teeb seda hiljemalt siis, kui toimub artikli 11 lõikes 1 osutatud kindlaksmääramine ja avaldamine.
5. Hiljemalt alates kuuendast enampakkumisest jaotatakse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormil müüdav saastekvootide maht võrdselt ära nimetatud aastal peetavate enampakkumiste vahel, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuudel peetavate enampakkumiste mahust.
6. Muude kui artikli 26 lõigetega 1 ja 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt läbiviidavate enampakkumiste ajastamise ja sageduse täiendavad tingimused on sätestatud artiklis 32.
Artikkel 9
Enampakkumise läbiviimist takistavad asjaolud
Ilma et see piiraks artiklis 58 osutatud eeskirjade kohaldamist vajaduse korral, võib enampakkumisplatvorm enampakkumise tühistada, kui asjaomase enampakkumise nõuetekohane läbiviimine on häiritud või tõenäoliselt katkeb asjaolu tõttu, mis mõjutab pakkumispääsu taotlemiseks, enampakkumisele juurdepääsuks või enampakkumise läbiviimiseks vajaliku infotehnoloogiasüsteemi turvalisust või usaldusväärsust.
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul jaotatakse sellel enampakkumisel müüdav saastekvootide maht võrdselt ära järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul jaotatakse sellel enampakkumisel müüdav saastekvootide maht võrdselt ära järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel.
Artikkel 10
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht aastate kaupa
1. 2011. või 2012. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht ning enampakkumistooted, mille kaudu enampakkumisel saastekvoote müüakse, sätestatakse käesoleva määruse I lisas.
2. 2013. ja 2014. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid ning pool 2011. ja 2012. aastal enampakkumistel müüdud saastekvootide kogumahust.
Alates 2015. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid.
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 kohaselt enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk lisatakse kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahule, mis on määratud käesoleva lõike esimese või teise lõigu kohaselt.
Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide mahu puhul võetakse arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.
3. Alates 2013. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht põhineb kõnealuse direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjoni poolt kindlaks määratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulisel kogusel või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemal muudatusel, mis on avaldatud eelnenud aasta 31. jaanuariks.
Iga järgnev muudatus kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahus moodustab osa järgneval kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahust.
4. Ilma et see piiraks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 7 kohaldamist, on enampakkumisel müüdavate nimetatud direktiivi III peatüki saastekvootide osa iga liikmesriigi puhul sama direktiivi artikli 10 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud osa, millest on lahutatud kõnealusel kalendriaastal vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c tasuta eraldatud saastekvootide hulk ning millele on liidetud kõnealuse liikmesriigi poolt nimetatud direktiivi artikli 24 kohaselt samal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk.
Artikkel 11
Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender
1. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 28. veebruariks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid lähtuvad käesoleva artikli lõike 1 kohasel kindlaksmääramisel ja avaldamisel direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 1 osutataval komisjoni poolt kindlaksmääratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulisest kogusest või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemast muudatusest.
3. Asjaomane enampakkumisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte ja enampakkumiste kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.
4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendrid määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.
Artikkel 12
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht aastate kaupa
1. 2012. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 1 kohaselt komisjoni poolt arvutatud ja otsustatud maht.
Alates 2013. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 2 kohaselt komisjoni poolt arvutatud ja otsustatud maht, mis on võrdselt jagatud asjaomase kauplemisperioodi moodustavate aastate arvuga.
Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu puhul võetakse siiski arvesse ka direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.
2. Iga liikmesriigi osa teatava kauplemisperioodi igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 3 kohaselt selleks kauplemisperioodiks kindlaksmääratud osa, mis on jagatud asjaomase kauplemisperioodi moodustavate aastate arvuga.
Artikkel 13
Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender
1. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad 2012. aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud ja enampakkumiste kuupäevad 2011. aasta 30. septembriks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Alates 2012. aastast määravad käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 28. veebruariks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
Asjaomane kauplemisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte, enampakkumiste kuupäevi ja enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.
3. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid lähtuvad käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohasel kindlaksmääramisel ja avaldamisel direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud komisjoni otsusest.
4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendritega seotud tingimused määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.
Artikkel 14
Enampakkumiskalendri muudatused
1. Artiklite 10-13 ning artikli 32 lõike 4 kohaselt üksikute enampakkumiste jaoks kindlaksmääratud ja avaldatud mahtusid aastate kaupa, pakkumisaegu, konkreetseid mahtusid, kuupäevi, enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi ei muudeta, välja arvatud muudatused, mis on tingitud järgmistest põhjustest:
a)
enampakkumise tühistamine vastavalt artikli 7 lõigetele 5 ja 6 ning artiklile 9 ja artikli 32 lõikele 5;
b)
muu kui käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormi tegevuse peatamine, nagu on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastuvõetud komisjoni määrusega;
c)
otsus, mille liikmesriik on teinud vastavalt artikli 30 lõikele 8;
d)
täitmise ja tasaarvestuse ebaõnnestumine, millele on osutatud artikli 45 lõikes 5;
e)
saastekvoodid, mis on jäänud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi;
f)
käitise tegevus on lõpetatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 19, kohandatud on tasuta antud saastekvootide määra vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 20 või saastekvoote on jäänud uute osalejate reservi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 7;
g)
ühepoolselt on lisatud täiendavaid tegevusalasid ja gaase vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24;
h)
meetmed, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 29a vastu võetud;
i)
jõustuvad käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ muudatused.
2. Kui muudatuse tegemise viis ei ole käesoleva määrusega ette nähtud, ei tee asjaomane enampakkumisplatvorm muudatust enne kui ta on konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
IV PEATÜKK
JUURDEPÄÄS ENAMPAKKUMISELE
Artikkel 15
Enampakkumisel otse pakkumisi esitada võivad isikud
Ilma et see piiraks artikli 28 lõike 3 kohaldamist, võib enampakkumisel otse pakkumisi esitada üksnes isik, kes artikli 18 kohaselt võib taotleda pakkumispääsu ja artiklite 19 ja 20 kohaselt omab pakkumispääsu.
Artikkel 16
Juurdepääsuvahendid
1. Enampakkumisplatvorm tagab juurdepääsuvahendid enda korraldatavatele enampakkumistele ilma kedagi diskrimineerimata.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm tagab, et tema korraldatavatele enampakkumistele on olemas turvaline ja usaldusväärne kaugjuurdepääs interneti kaudu elektroonilise liidese vahendusel.
Lisaks sellele pakub kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm pakkujatele võimalust pääseda tema korraldatavatele enampakkumistele elektroonilise liidese selleks ettenähtud ühenduste kaudu.
3. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm võib juhul, kui peamisi juurdepääsuvahendeid ei saa mingil põhjusel kasutada, pakkuda ühte või mitut alternatiivset juurdepääsuvahendit enda korraldatavatele enampakkumistele, eeldusel et sellised alternatiivsed juurdepääsuvahendid on turvalised ja usaldusväärsed ning nende kasutamine ei too kaasa pakkujate diskrimineerimist.
Artikkel 17
Koolitus ja kasutajatugi
Kahepäevased hetkelepinguid või viiepäevased futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm pakub praktilist veebipõhist koolitusmoodulit enda korraldatava enampakkumisprotsessi kohta, mis sisaldab vormide täitmise ja esitamise juhiseid ning simulatsiooni selle kohta, kuidas esitada enampakkumisel pakkumisi. Ta pakub ka kasutajatoe teenust telefoni, faksi ja e-posti kaudu vähemalt igal kauplemispäeval tööajal.
Artikkel 18
Pakkumispääsu taotleda võivad isikud
1. Pakkumispääsu enampakkumisel otse pakkumiste esitamiseks võivad taotleda järgmised isikud:
a)
käitaja või õhusõiduki käitaja, kellel on käitaja arvelduskonto ja kes esitab pakkumisi enda nimel, sealhulgas samasse ettevõtjate gruppi kuuluva käitajast või õhusõiduki käitajast emaettevõtja, tütarettevõtja või sidusettevõtja nimel;
b)
direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt tegevusloaga investeerimisühingud, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;
c)
direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt tegevusloaga krediidiasutused, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;
d)
punktis a nimetatud ning enda nimel pakkumisi esitavatest isikutest koosnevad ärirühmitused, kes tegutsevad oma liikmete agendina;
e)
selliste liikmesriikide avaliku sektori asutused või riigi omandis olevad üksused, kes omavad kontrolli punktis a osutatud isikute üle.
2. Ilma et see piiraks direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i kohast kohaldamata jätmist, võivad selle kohaldamata jätmisega hõlmatud ja käesoleva määruse artikli 59 kohaselt volitatud isikud taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse kas enda või oma põhitegevusala klientide nimel juhul, kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi enda või oma põhitegevusala klientide nimel.
3. Lõike 1 punktides b või c osutatud isikud võivad taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse oma klientide nimel juhul, kui nad esitavad pakkumisi seoses selliste enampakkumistoodetega, mis ei ole finantsinstrumendid, juhul, kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi enda või oma klientide nimel.
4. Kui lõike 1 punktides b ja c ning lõikes 2 osutatud isikud esitavad pakkumisi oma klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt.
Kui esimeses lõigus osutatud isikute kliendid esitavad ise pakkumisi enda klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad ka taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt. Sama kehtib ka kõikide järgmiste klientide kohta kuni vahendatavate pakkumiste ahela lõpuni.
5. Isikud, kes täidavad enampakkumistel järgmisi ülesandeid, ei või taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse enampakkumisel ega osaleda enampakkumisel ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku nimel:
a)
enampakkumise korraldaja;
b)
enampakkumisplatvorm, sealhulgas sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;
c)
isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju punktides a ja b osutatud isikute juhtimisele;
d)
punktides a ja b osutatud isikute heaks töötavad isikud.
6. Enampakkumise seire teostaja ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
Isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju enampakkumise seire teostaja juhtimisele ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
Isikud, kes töötavad enampakkumistega seoses enampakkumise seire teostaja heaks ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
7. Artiklite 44 kuni 50 kohaselt enampakkumisplatvormile ja igale sellega ühendatud arvestussüsteemile või täitmis- ja arvestussüsteemile antud võimalust võtta vastu makseid ja tagatisi eduka pakkuja õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda kasutatakse viisil, mis ei kahjusta käesoleva määruse artiklite 17 kuni 20 kohaldamist.
Artikkel 19
Pakkumispääsu saamise nõuded
1. Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, siis selle enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama ilma täiendavate pakkumispääsu nõueteta juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
a)
nõuded liikme või osalise pääsemiseks saastekvootidega kauplemisele järelturul, mida korraldab kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm, on vähemalt sama ranged kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuded;
b)
enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile antakse täiendavat teavet, mis on vajalik selliste käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, mida ei ole varem kontrollitud.
2. Isikutel, kes ei ole enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kuid kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormil läbiviidaval enampakkumisel otse pakkumisi esitama juhul, kui:
a)
nad on käitajad või õhusõidukite käitajad, kelle asukoht on Euroopa Liidus;
b)
nad omavad määratud arvelduskontot;
c)
nad omavad määratud pangakontot;
d)
nad nimetavad vähemalt ühe pakkuja esindaja, nagu on määratletud artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus;
e)
nad rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudmisi kooskõlas kohaldatavate hoolsa kliendikontrolli meetmetega järgmistes pakkujaga suhte loomiseks vajalikes tingimustes: isikuandmed, tegelikult kasusaav omanik, usaldusväärsus, ettevõtluse ja kauplemise profiil ning võttes arvesse pakkuja tüüpi, enampakkumistoote iseloomu, võimalike esitatavate pakkumiste suurust ning maksmise ja üleandmise vahendeid;
f)
rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudeid finantsolukorra kohta, suudavad eelkõige täita võetud finantskohustusi ning jooksvaid kohustusi vastavalt täitmise tähtajale;
g)
on koostanud või koostavad vastava nõudmise esitamise korral ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud artikli 57 kohase pakkumise maksimumsuuruse kehtestamiseks;
h)
täidavad artikli 49 lõikes 1 sätestatud nõuded.
Juhul kui enampakkumisplatvorm ei korralda järelturgu, siis pääsevad artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt pakkumisi esitada võivad isikud kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama, kui nad täidavad käesoleva lõike punktides a-h sätestatud tingimused.
3. Artikli 18 lõike 1 punktide b ja c või artikli 18 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvad isikud, kes esitavad pakkumisi oma klientide eest, vastutavad kõikide järgmiste tingimuste täitmise eest:
a)
nende kliendid on artikli 18 lõike 1 või lõike 2 kohased pakkumisi esitada võivad isikud;
b)
neil on olemas või nad koostavad varakult enne pakkumisaja algamist asjakohased ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud selleks, et:
i)
nad saaksid oma klientide pakkumisi töödelda, sealhulgas pakkumisi esitada, makseid sisse nõuda ja saastekvoote üle kanda;
ii)
vältida olukorda, kus konfidentsiaalne teave võiks nende ettevõtte sellisest osast, kes vastutab klientide nimel tehtavate pakkumiste saamise, ettevalmistamise ja esitamise eest, levida ettevõtte sellesse osasse, mis vastutab iseenda nimel tehtavate pakkumiste ettevalmistamise ja esitamise eest;
iii)
tagada, et nende kliendid, kes ise esitavad klientide eest enampakkumisel pakkumisi, kohaldaksid käesoleva artikli lõikes 2 ja käesolevas lõikes osutatud nõudeid ning et nad nõuaksid seda ka oma klientidelt ja oma klientide klientidelt, nagu on sätestatud artikli 18 lõikes 4.
Asjaomane enampakkumisplatvorm võib usaldada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikute või nende klientide või omakorda nende klientide poolt läbiviidud usaldusväärset kontrollimist, nagu on ette nähtud artikli 18 lõikes 4.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikud vastutavad selle tagamise eest, et nad võivad enampakkumisplatvormile tõendada käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimuste täitmist juhul, kui enampakkumisplatvorm seda vastavalt artikli 20 lõike 5 punktile d nõuab.
Artikkel 20
Pakkumispääsu taotluste esitamine ja käsitlemine
1. Enne esimese pakkumise esitamist otse enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile taotlevad isikud, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, asjaomaselt enampakkumisplatvormilt pakkumispääsu.
Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, siis asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kelle puhul on artikli 19 lõike 1 kohased tingimused täidetud, võivad pakkumisi esitada ilma käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt pakkumispääsu taotlemata.
2. Lõikes 1 osutatud pakkumispääsu taotlus täidetakse interneti kaudu elektroonilises vormis. Elektroonilisi taotlusi ja nendele juurdepääsu internetis annab ja haldab asjaomane enampakkumisplatvorm.
3. Koos pakkumispääsu taotlusega tuleb esitada tõestatud koopiad kõikidest tõendavatest dokumentidest, mida enampakkumisplatvorm nõuab taotleja vastavuse tõendamiseks artikli 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele. Pakkumispääsu taotlus peab sisaldama vähemalt II lisas loetletud elemente.
4. Pakkumispääsu taotlus koos kõikide tõendavate dokumentidega tehakse vastavasisulise soovi avaldamisel kontrollimiseks kättesaadavaks enampakkumise seire teostajale, artikli 62 lõike 3 punktis e osutatud uurimist läbi viiva liikmesriigi õiguskaitseasutustele ning piiriülese uurimistegevusega seotud pädevatele Euroopa Liidu asutustele.
5. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm võib keelduda taotlejale pakkumispääsu andmisest, juhul kui taotleja keeldub:
a)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt esitatud nõuet anda esitatud andmete kohta täiendavat teavet, selgitusi või põhjendusi;
b)
lubamast enampakkumisplatvormil oma töötajaid küsitleda oma äriruumides või mujal;
c)
lubamast oma äriruumides läbi viia enampakkumisplatvormi poolt nõutud uurimist või kontrollimist, sealhulgas kontrollkäiku või kohapealset kontrolli;
d)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda oma klientide või oma klientide artikli 18 lõike 4 kohaste klientide kohta teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 3 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks.
e)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 2 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks.
6. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid osutatud enampakkumistooteid müüv enampakkumisplatvorm kohaldab direktiivi 2005/60/EÜ artikli 13 lõikega 4 ettenähtud meetmeid selliste tehingute või ärisuhete suhtes, mis on seotud riikliku taustaga isikutega sõltumata nende elukohariigist.
7. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm nõuab oma korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu taotlejatelt selle tagamist, et taotleja kliendid täidavad lõike 5 kohaselt esitatud nõuded ja et taotlejate klientide artikli 18 lõike 4 kohased kliendid täidavad samuti neid nõudeid.
8. Pakkumispääsu taotlus loetakse tagasivõetuks, kui taotleja ei esita enampakkumisplatvormi soovitud teavet asjaomase enampakkumisplatvormi poolt lõike 5 punkti a, d või e kohaselt esitatud teabenõudes määratletud mõistliku aja jooksul, mis on vähemalt viis kauplemispäeva alates teabenõude esitamisest, või kui taotleja ei vasta või ei osale või ei tee koostööd lõike 5 punkti b või c kohasel küsitlemisel või uurimisel või kontrollimisel.
9. Taotleja ei esita kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile vale ega eksitavat teavet. Taotleja teatab asjaomasele enampakkumisplatvormile täielikult, ausalt ja kiiresti kõikidest selliste asjaolude muudatustest, mis võivad mõjutada tema taotlust saada pakkumispääsu kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldatavale enampakkumisele või avaldada mõju talle juba antud pakkumispääsule.
10. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm otsustab talle esitatud taotluse üle ja teatab oma otsusest taotlejale.
Asjaomane enampakkumisplatvorm võib:
a)
anda tingimusteta pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega, sealhulgas tegevusaja pikendamist või uuendamist;
b)
anda tingimusliku pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega ja mille puhul tuleb täita osutatud kuupäevaks konkreetseid tingimusi, mille täitmist asjaomane enampakkumisplatvorm nõuetekohaselt kontrollib;
c)
keelduda pakkumispääsu andmast.
Artikkel 21
Pakkumispääsu andmisest keeldumine, pakkumispääsu tühistamine, pakkumispääsu peatamine
1. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm keeldub andmast pakkumispääsu, tühistab juba antud pakkumispääsu või peatab juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele isikute puhul, kes:
a)
ei kuulu üldse või ei kuulu enam isikute hulka, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumispääsu taotleda;
b)
ei vasta enam artiklites18, 19 ja 20 sätestatud nõuetele;
c)
on tahtlikult või korduvalt rikkunud käesoleva määruse nõudeid, asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm keeldub andmast pakkumispääsu, tühistab juba antud pakkumispääsu või peatab juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele, kui tal on põhjust kahtlustada taotleja seotust rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamisega, ning kui keeldumine, tühistamine ega peatamine tõenäoliselt ei nurja riiklike pädevate asutuste tegevust kuritegelike isikute jälitamisel või tabamisel.
Viimasel juhul teeb asjaomane enampakkumisplatvorm käesoleva määruse artikli 55 lõike 2 kohase ettekande rahapesu andmebüroole, millele on osutatud direktiivi 2005/60/EÜ artiklis 21.
3. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm võib keelduda andmast pakkumispääsu, tühistada juba antud pakkumispääsu või peatada juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele järgmiste isikute puhul:
a)
kes on ettevaatamatusest rikkunud käesoleva määruse nõudeid, asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid;
b)
kes on muul moel oma käitumisega takistanud enampakkumise eeskirjade kohast või tõhusat läbiviimist;
c)
kes on artikli 18 lõike 1 punktides b või c või artikli 18 lõikes 2 osutatud isikud, kes ei ole esitanud pakkumisi ühelgi enampakkumisel eelneva 220 kauplemispäeva jooksul.
4. Lõikes 3 osutatud isikutele teatatakse pakkumispääsu andmisest keeldumisest, pakkumispääsu tühistamisest või pakkumispääsu peatamisest ning antakse talle võimalus kirjalikult vastata mõistliku ajavahemiku jooksul, mis on määratletud pakkumispääsu andmise või sellest keeldumise või pakkumispääsu tühistamise või peatamise otsuses.
Pärast isiku kirjaliku vastuse läbivaatamist teeb asjaomane enampakkumisplatvorm õigustatud juhtudel järgmist:
a)
annab või taastab pakkumispääsu, mis jõustub osutatud kuupäevast;
b)
annab tingimusliku pakkumispääsu või taastab tingimuslikult pakkumispääsu, mille puhul tuleb täita teatavaks kuupäevaks konkreetseid tingimusi, mille täitmist asjaomane enampakkumisplatvorm nõuetekohaselt kontrollib;
c)
kinnitab pakkumispääsu andmisest keeldumist, pakkumispääsu tühistamist või pakkumispääsu peatamist, mis jõustub osutatud kuupäevast.
Enampakkumisplatvorm teatab kõnealusele isikule otsusest.
5. Isikud, kelle pakkumispääs on vastavalt lõigetele 1, 2 või 3 tühistatud või peatatud, astuvad vajalikke samme selleks, et nende eemaldamine enampakkumiselt:
a)
oleks eeskirjade kohane;
b)
ei kahjustaks nende klientide huve ega häiriks enampakkumise tõhusat toimimist;
c)
ei mõjutaks nende kohustust täita maksetingimusi, enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid;
d)
ei tooks kaasa möönduste tegemist artikli 19 lõike 3 punkti b alapunktis ii sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitsmise kohustuse täitmisel, mis on jõus 20 aastat pärast nende eemaldamist enampakkumiselt.
Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud pakkumispääsu andmisest keeldumisel, pakkumispääsu tühistamisel või pakkumispääsu peatamisel määratletakse käesoleva lõike nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ning enampakkumisplatvorm kontrollib kõnealuste meetmete rakendamist.
V PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE KORRALDAJA MÄÄRAMINE JA TEMA ÜLESANDED
Artikkel 22
Enampakkumise korraldaja määramine
1. Iga liikmesriik määrab enampakkumise korraldaja. Ükski liikmesriik ei müü enampakkumisel saastekvoote ilma enampakkumise korraldajat määramata. Mitu liikmesriiki võivad määrata sama enampakkumise korraldaja.
2. Liikmesriik määrab enampakkumise korraldaja varakult enne enampakkumiste algamist, et kokku leppida ja rakendada kõnealuse liikmesriigi poolt määratava või määratud enampakkumisplatvormi ja sellega ühendatud arvestussüsteemi või tasaarvestussüsteemiga vajalikud korraldused, millega lubatakse enampakkumise korraldajal müüa enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel mitmepoolselt kokkulepitud tingimustel.
3. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, määravad varakult enne artikli 26 lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormidel enampakkumiste algamist enampakkumise korraldaja, et kokku leppida ja rakendada kõnealuste enampakkumisplatvormide ja nendega ühendatud arvestussüsteemi või tasaarvestussüsteemiga vajalikud korraldused, et võimaldada enampakkumise korraldajal müüa sellise enampakkumisplatvormi enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel mitmepoolselt kokkulepitud tingimustel vastavalt artikli 30 lõike 7 teisele lõigule ning artikli 30 lõike 8 esimesele lõigule.
4. Liikmesriigid hoiduvad artikli 3 punkti 29 ja artikli 37 punkti a kohase siseteabe avalikustamisest enampakkumise korraldaja heaks töötavale isikule.
Siseteabe loata avalikustamise korral enampakkumise korraldaja heaks töötavatele isikutele nähakse enampakkumise korraldaja määramist käsitlevate tingimustega ette piisavad meetmed iga sellise isiku eemaldamiseks enampakkumistelt, kellele siseteavet loata avalikustati.
Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 11-16 ja käesoleva määruse artikli 43 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud keelu rikkumise korral käesoleva lõike teist lõiku.
5. Liikmesriigi nimel enampakkumisel müüdavaid saastekvoote ei anta enampakkumisele enne, kui enampakkumise korraldaja on nõuetekohaselt määratud ning lõikes 2 osutatud korraldused on kokku lepitud ja rakendatud.
6. Lõige 5 ei piira liidu õigusest tulenevaid õiguslikke tagajärgi sellise liikmesriigi jaoks, kes ei täida oma kohustusi lõigete 1-4 kohaselt.
7. Liikmesriigid teatavad komisjonile enampakkumise korraldaja isiku ja tema kontaktandmed.
Enampakkumise korraldaja isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Artikkel 23
Enampakkumise korraldaja ülesanded
Enampakkumise korraldaja:
a)
müüb enampakkumisel saastekvoote sellises mahus, mis teda määranud liikmesriigil tuleb enampakkumisel müüa;
b)
võtab vastu teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu;
c)
maksab välja teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu.
VI PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE SEIRE TEOSTAJA MÄÄRAMINE JA TEMA ÜLESANDED
Artikkel 24
Enampakkumise seire teostaja
1. Kõikide enampakkumisprotsesside seiret teostab sama enampakkumise seire teostaja.
2. Kõik liikmesriigid määravad enampakkumise seire teostaja seejärel, kui liikmesriigid ja komisjon on läbi viinud ühise hankemenetluse kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 91 lõike 1 kolmanda lõiguga ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 125c.
3. Enampakkumise seire teostaja määratakse kuni viieks aastaks.
Vähemalt kolm kuud enne enampakkumise seire teostaja tegevusaja lõppemist või lõpetamist määratakse lõike 2 kohaselt tema järglane.
4. Enampakkumise seire teostaja isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Artikkel 25
Enampakkumise seire teostaja ülesanded
1. Enampakkumise seire teostaja seirab iga enampakkumist ja esitab liikmesriikide nimel komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele aruande eelneval kuul läbiviidud enampakkumiste nõuetekohase rakendamise kohta direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 neljandas lõigu sätestatud tähtaja jooksul, eelkõige seoses järgmiste aspektidega:
a)
õiglane ja avatud juurdepääs;
b)
läbipaistvus;
c)
hinnakujundus;
d)
tehnilised ja töökorralduslikud aspektid.
2. Enampakkumise seire teostaja esitab liikmesriikidele ja komisjonile igal aastal koondaruande, milles käsitleb järgmist:
a)
lõikes 1 osutatud aspektid iga üksiku enampakkumise kohta ning koondatult iga enampakkumisplatvormi kohta;
b)
enampakkumisplatvormi määramislepingu nõuete täitmatajätmine;
c)
tõendid konkurentsivastase käitumise või turu kuritarvitamise kohta;
d)
enampakkumiste mõju enampakkumisplatvormide turupositsioonile järelturul, kui seda mõju on;
e)
suhted koondaruandes käsitletud enampakkumisprotsesside vahel ning enampakkumiste ja järelturu toimimise vahel vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 5;
f)
teave artikli 59 lõike 4 kohaselt esitatud kaebuste arvu, iseloomu ja staatuse kohta ning kõikide muude kaebuste kohta, mis on esitatud liikmesriikides krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle järelevalvet teostavatele riiklikele pädevatele asutustele;
g)
teave enampakkumise seire teostaja poolt artiklite 3, 4 ja 5 kohaselt koostatud aruannete tulemusena võetud meetmete kohta;
h)
kõik soovitused, mida peetakse asjakohasteks seoses enampakkumisprotsesside parandamise või järgmiste õigusaktide läbivaatamisega:
i)
käesolev määrus, sealhulgas artiklis 33 osutatud läbivaatamine;
ii)
komisjoni määrus, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõikele 3;
iii)
direktiiv 2003/87/EÜ, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 10 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 1a osutatud CO2-turu toimimine.
3. Enampakkumise seire teostaja võib komisjoni ja ühe või mitme liikmesriigi taotluse korral või vastavalt lõikes 5 sätestatule esitada aeg-ajalt aruandeid kõikide enampakkumisprotsessidega seotud konkreetsete küsimuste kohta, kui teatav küsimus on vajalik tõstatada enne lõigetes 1 või 2 käsitletud aruannete esitamist. Muul juhul võib enampakkumise seire teostaja käsitleda kõnealuseid küsimusi lõikega 1 või 2 ettenähtud aruannetes.
4. Liikmesriik, kes ei osale käesoleva määruse artikliga 26 ettenähtud ühismeetmes, kuid on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva määruse artikli 30 lõigetele 1 ja 2, võib paluda enampakkumise seire teostajalt tehnilise aruande esitamist liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile selle kohta, kas enampakkumisplatvorm, kelle ta määrab või kavatseb määrata, on võimeline enampakkumisprotsessi läbi viima kooskõlas käesolevas määruses sätestatud nõuetega ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 kehtestatud eesmärkidega.
Enampakkumise seire teostaja osutab nimetatud aruandes selgelt, millises osas enampakkumisprotsess vastab esimeses lõigus osutatud nõuetele ja millises osas mitte. Vajaduse korral annab ta konkreetseid soovitusi enampakkumisprotsessi edasiarendamiseks või parandamiseks ning pakub välja täpse tähtaja kõnealuste meetmete rakendamiseks.
5. Kui enampakkumisplatvormi poolt läbiviidud enampakkumisprotsessi käigus rikutakse käesoleva määruse sätteid või see ei vasta direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele, või kui komisjon seda nõuab sellise rikkumise kahtluse korral, teeb enampakkumise seire teostaja selle kohta viivitamata aruande liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile.
Aruandes osutatakse selgelt, milline on rikkumise või mittevastavuse laad. Aruandes antakse konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks ning pakutakse välja täpne tähtaeg nende soovituste elluviimiseks. Vajaduse korral võidakse soovitada asjaomase enampakkumisplatvormi tegevuse peatamist. Enampakkumise seire teostaja ajakohastab käesoleva lõike kohaselt esitatud aruannet pidevalt ning esitab liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile kord kvartalis selle ajakohastatud versiooni.
6. Kõik enampakkumise seire teostaja poolt käesoleva määruse artikli 7 lõike 7 või artikli 8 lõike 3 kohaselt esitatud arvamused on osa tema käesoleva artikli kohastest ülesannetest.
7. Käesoleva artikli kohased aruanded ja arvamused esitatakse selges, standardses ja kergesti juurdepääsetavas vormis, mis määratakse kindlaks vastavalt enampakkumise seire teostaja määramislepingus sätestatule.
VII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMINE KOMISJONIGA ÜHISMEETMES OSALEVATE LIIKMESRIIKIDE POOLT JA SELLE ENAMPAKKUMISPLATVORMI ÜLESANDED
Artikkel 26
Enampakkumisplatvormi määramine liikmesriikide ja komisjoni ühismeetmena
1. Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, määravad liikmesriigid ühe enampakkumisplatvormi kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute enampakkumiseks seejärel, kui komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on läbi viinud ühise hankemenetluse.
2. Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, määravad liikmesriigid ühe või kaks enampakkumisplatvormi I lisas loetletud futuurlepingute või tärminlepingute enampakkumiseks seejärel, kui komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on läbi viinud ühise hankemenetluse.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud ühine hankemenetlus viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 91 lõike 1 kolmanda lõiguga ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 125c.
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse alati kuni viieks aastaks.
5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormi isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
6. Liikmesriik, kes ühineb lõigetes 1 ja 2 osutatud ühismeetmetega pärast osalevate liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud ühise hankelepingu jõustumist, nõustub osalevate liikmesriikide ja komisjoni vahel ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustega ning kõikide kõnealuse lepingu alusel juba vastuvõetud otsustega.
Liikmesriigile, kes otsustab vastavalt artikli 30 lõikele 4 ühismeetmes mitte osaleda, vaid määrab oma enampakkumisplatvormi, võidakse anda vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja ühismeetmes osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele ning arvesse võttes kohaldatavaid riigihanke eeskirju.
Artikkel 27
Artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm osutab liikmesriikidele järgmisi enampakkumisplatvormi määramislepingus täpsemalt kirjeldatud teenuseid:
a)
tagab juurdepääsu enampakkumistele vastavalt artiklitele 15-21, sealhulgas tagab vajaliku internetipõhise elektroonilise liidese ja veebisaidi ning nende hoolduse;
b)
viib läbi enampakkumisi vastavalt artiklitele 4-7;
c)
haldab enampakkumiskalendrit vastavalt artiklitele 8-14;
d)
kuulutab välja enampakkumiste tulemused ja teatab nendest vastavalt artiklile 61;
e)
tagab ise või alltöövõtu kaudu vajaliku arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi, et teha järgmisi toiminguid:
i)
edukate pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksete käitlemine ja enampakkumise tulude väljamaksmine enampakkumise korraldajale vastavalt artiklitele 44 ja 45;
ii)
enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele vastavalt artiklitele 46, 47 ja 48;
iii)
tagatise andmine enampakkumise korraldaja või pakkujate poolt ning tagatiste haldamine vastavalt artiklitele 49 ja 50.
f)
annab enampakkumise seire teostajale tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet enampakkumise läbiviimise kohta vastavalt artiklile 53;
g)
teostab järelevalvet enampakkumiste üle, teatab rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldab nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi vastavalt artiklitele 44-59 ja artikli 64 lõikele 1;
2. Vähemalt 20 päeva enne esimese pakkumisaja algamist enampakkumisel, mida korraldab artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm, peab see enampakkumisplatvorm olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
Artikkel 28
Artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm osutab liikmesriikidele järgmisi teenuseid:
a)
tagab juurdepääsu enampakkumistele vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus;
b)
viib läbi enampakkumisi vastavalt artiklitele 4-7;
c)
haldab enampakkumiskalendrit vastavalt artiklitele 8-14;
d)
kuulutab välja enampakkumise tulemused ja teatab nendest vastavalt artiklile 61;
e)
tagab vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus, kusjuures artiklit 40 kohaldatakse igal juhul, arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi, mis on vajalik järgmiste toimingute tegemiseks:
i)
pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksete käitlemine ja enampakkumise tulude väljamaksmine enampakkumise korraldajale;
ii)
enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele;
iii)
tagatise andmine enampakkumise korraldaja või pakkujate poolt ning tagatiste haldamine;
f)
annab enampakkumise seire teostajale tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet enampakkumise läbiviimise kohta vastavalt artiklile 53;
g)
teostab enampakkumiste kontrolli, teatab rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldab nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus.
2. Vähemalt 20 päeva enne esimese pakkumisaja algamist enampakkumisel, mida korraldab artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm, peab see enampakkumisplatvorm olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
3. Artikli 16 lõiget 2 ja 3, artikleid 17, 19, 20, 21, 54, 55, 56, artikli 60 lõiget 3, artikli 63 lõiget 4 ja artiklit 64 ei kohaldata enampakkumiste suhtes, mida viib läbi enampakkumistel futuurlepinguid või tärminlepinguid müüv enampakkumisplatvorm.
Artikkel 29
Artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt komisjonile osutatavad teenused
Artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm pakub komisjonile tehnilist tuge seoses komisjoni tööga, mis on seotud järgmisega:
a)
I lisa täitmine ning III lisa jaoks enampakkumiskalendri kooskõlastamine;
b)
komisjoni esitatud arvamused käesoleva määruse kohaselt;
c)
enampakkumise seire teostaja esitatud arvamused ja aruanded artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide toimimise kohta;
d)
aruanded või ettepanekud, mis komisjon on teinud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 5 ja artikli 12 lõikele 1a;
e)
käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ muudatused, mis mõjutavad CO2-turu toimimist, sealhulgas enampakkumiste rakendamist;
f)
käesoleva määruse, direktiivi 2003/87/EÜ või kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud komisjoni määruse läbivaatamine, mis mõjutab CO2-turu toimimist, sealhulgas enampakkumiste rakendamist;
g)
muud CO2-turu toimimisega ja sealhulgas enampakkumiste rakendamisega seotud ühismeetmed, milles komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on kokku leppinud.
VIII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMINE SELLEKS SOOVI AVALDANUD LIIKMESRIIKIDE POOLT NING SELLISE ENAMPAKKUMISPLATVORMI ÜLESANDED
Artikkel 30
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi määramine
1. Liikmesriigid, kes ei osale käesoleva määruse artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata oma enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel oma osa direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide mahust, mida tuleb müüa enampakkumisel käesoleva määruse kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute abil.
2. Liikmesriigid, kes ei osale käesoleva määruse artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata oma enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel enda osa direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide mahust, mida tuleb müüa enampakkumisel futuurlepingute või tärminlepingute abil, eeldusel et need on loetletud käesoleva määruse I lisas.
3. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata sama enampakkumisplatvormi või eraldi enampakkumisplatvormid, et müüa enampakkumisel vastavalt kahepäevaseid hetkelepinguid ja viiepäevaseid futuurlepinguid või futuurlepinguid ja tärminlepinguid.
4. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, teatavad komisjonile oma otsusest ühismeetmes mitte osaleda, vaid määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
5. Liikmesriik, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, valib oma enampakkumisplatvormi riigihankeid käsitlevate liidu või siseriiklike õigusaktide kohase valikumenetluse kaudu, kui riigihange on liidu või siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, ning määrab selle käesoleva artikli lõige 1 ja 2 kohaselt. Valikumenetluse suhtes kohaldatakse kõiki liidu ja siseriiklike õigusaktide alusel kohaldatavaid parandusmeetmeid ja täitemenetlusi.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse alati kuni kolmeks aastaks ning seda ajavahemikku võib pikendada ainult kuni kahe aasta võrra.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse tingimusel, et asjaomane enampakkumisplatvorm on loetletud III lisas vastavalt lõikele 7. Seda ei rakendata enne, kui on jõustunud selle lõike 7 kohane lisamine III lisa loetelusse.
6. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes ning on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2, saadavad komisjonile nõuetekohase teate, mis sisaldab kõiki järgmisi elemente:
a)
määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi isikuandmed, mille juurde on märgitud, kas sama enampakkumisplatvorm või erinevad enampakkumisplatvormid hakkavad enampakkumisel müüma vastavalt kahepäevaseid hetkelepinguid ja viiepäevaseid futuurlepinguid või futuurlepinguid ja tärminlepinguid;
b)
määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi poolt läbiviidava enampakkumisprotsessi üksikasjalikud tööeeskirjad, sealhulgas asjaomase enampakkumisplatvormi määramisleping, mis hõlmab ka arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi ning milles on määratud kindlaks tasude struktuuri ja taset, tagatise haldamist, makseid ja üleandmist käsitlevad tingimused;
c)
kavandatavad pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad koos arvessevõetavate riigipühade äramärkimisega, samuti kõnealusel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavad enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad ning igasugune muu teave, mida komisjon vajab hinnangu andmiseks sellele, kas kavandatav enampakkumiskalender on kooskõlas artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide enampakkumiste kalendritega ning teiste enampakkumiskalendritega, mida kavandavad muud liikmesriigid, kes ei osale artikli 26 ühismeetmes ja soovivad määrata oma enampakkumisplatvormi;
d)
enampakkumiste üle teostatava kontrolli ja järelevalve üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mida kohaldatakse määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi suhtes vastavalt artikli 35 lõigetele 4, 5 ja 6, ning üksikasjalikud eeskirjad kaitseks rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise vastu, sealhulgas kõik parandusmeetmed või sanktsioonid;
e)
üksikasjalikud meetmed, mis on kehtestatud artikli 22 lõike 4 ja artikli 34 nõuete järgimiseks seoses enampakkumise korraldaja määramisega.
Teates tuleb näidata kooskõla käesoleva määruse sätetega ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud eeskirjadega.
Teate saatja liikmesriik võib oma esialgset teadet enne käesoleva artikli lõikes 7 osutatud loetelu valmimist muuta.
Teate saatja liikmesriik esitab oma esialgse ja muudetud teate direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikes 1 osutatud komiteele.
7. Muud kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid, neid määranud liikmesriigid, nende tegevusaeg ja kõik muud kohaldatavad tingimused või kohustused loetletakse III lisas siis, kui käesoleva määruse nõuded ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärgid on täidetud. Komisjon ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikega 1 ettenähtud komitee tegutsevad üksnes nende nõuete ja eesmärkide alusel ning võtavad täielikult arvesse enampakkumise seire teostaja poolt käesoleva määruse artikli 25 lõike 4 kohaselt esitatud aruandeid.
Liikmesriigid, kes ei osale artikli 26 ühismeetmes ja soovivad käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt määrata oma enampakkumisplatvormi, kasutavad esimeses lõigus osutatud loetelu puudumisel artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel oma osa saastekvootidest, mis oleks muidu müüdud käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil, kuni esimeses lõigus osutatud loetelu jõustumisest on möödunud kolm kuud.
8. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes ning on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2, võivad artikli 26 ühismeetmega liituda igal ajal artikli 26 lõike 6 kohaselt.
Saastekvootide maht, mida oli planeeritud müüa muul kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormil, jaotatakse võrdselt artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud asjaomase enampakkumisplatvormi enampakkumiste vahel.
Artikkel 31
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm täidab samu ülesandeid kui artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm, mille ülesanded on sätestatud artiklis 27, ning välja arvatud artikli 27 lõike 1 punkt c enampakkumiskalendri kohta, mida ei kohaldata.
2. Artikli 30 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm täidab samu ülesandeid kui artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm, mille ülesanded on sätestatud artiklis 28, ning välja arvatud artikli 28 lõike 1 punkt c enampakkumiskalendri kohta, mida ei kohaldata.
3. Artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormidele kohaldatakse enampakkumiskalendrit käsitlevaid artikli 8 lõigete 1, 2 ja 3 ning artiklite 9, 10, 12, 14 ja 32 sätteid.
Artikkel 32
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi enampakkumiskalender
1. Käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht ei ole suurem kui 20 miljonit saastekvooti ega väiksem kui 10 miljonit saastekvooti; kui enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile kuuluv enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide kogumaht on kõnealusel kalendriaastal väiksem kui 10 miljonit, müüakse saastekvoodid igal kalendriaastal ühel enampakkumisel.
2. Käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht ei ole suurem kui 5 miljonit saastekvooti ega väiksem kui 2,5 miljonit saastekvooti; kui enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile kuuluv enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide kogumaht on kõnealusel kalendriaastal väiksem kui 2,5 miljonit, müüakse saastekvoodid igal kalendriaastal ühel enampakkumisel.
3. Kõikide käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel enampakkumistel müüdav direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide kogumaht üheskoos jaotatakse võrdselt iga asjaomase kalendriaasta peale ära, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuude enampakkumiste mahust.
4. Käesoleva määruse artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad igal aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ning enampakkumistoote, maksmise ja saastekvootide üleandmise kuupäevad seejärel, kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm on teinud käesoleva määruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohase kindlaksmääramise ja avaldamise, ning eelneva aasta 31. märtsiks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
Esimeses lõikes osutatud avaldatud kalendrid on kooskõlas kõikide III lisas loetletud asjaomaste tingimuste või kohustustega.
5. Kui enampakkumisplatvorm tühistab vastavalt artikli 7 lõikele 5 või 6 või artiklile 9 artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatava enampakkumise, jagatakse selle enampakkumise saastekvootide maht võrdselt ära samal enampakkumisplatvormil peetava järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel või samal enampakkumisplatvormil peetava järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel, juhul kui asjaomane enampakkumisplatvorm viib sel aastal läbi vähem kui neli enampakkumist.
Artikkel 33
Käesoleva määruse läbivaatamine
Kui enampakkumise seire teostaja esitab iga-aastase koondaruande, mille ta on koostanud vastavalt artikli 25 lõikele 2 ja mis antakse üle hiljemalt 31. detsembriks 2014, vaatab komisjon läbi käesoleva määrusega sätestatud korra, sealhulgas kõikide enampakkumisprotsesside toimimise.
Läbivaatamisel võetakse arvesse kogemusi, mis on saadud artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide ja artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide vastastikuse mõju alal ning samuti enampakkumiste ja järelturu vastastikust mõju puudutavaid kogemusi.
Läbivaatamine toimub liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerides.
Komisjon võib läbivaatamise tulemusi arvesse võttes võtta käesoleva määrusega sätestatud korraldusest tulenevate siseturu või CO2-turu moonutuste või häirete vältimiseks meetmed, komisjon esitab need nii, et need jõuaksid jõustuda 31. detsembriks 2016.
IX PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE KORRALDAJA, ENAMPAKKUMISE SEIRE TEOSTAJA JA ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMISNÕUDED
Artikkel 34
Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja määramisnõuded
1. Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja määramisel võtab liikmesriik arvesse ulatust, mil määral kandidaadid:
a)
ilmutavad kõige väiksemat huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski, võttes arvesse järgmist:
i)
igasugune tegevus järelturul;
ii)
kõik ettevõttesisesed menetlused ja protseduurid huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks;
b)
suudavad täita enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja ülesandeid õigeaegselt ning kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt.
2. Enampakkumise korraldaja määramise tingimuseks on see, et enampakkumise korraldaja lepib asjaomase enampakkumisplatvormiga kokku artikli 22 lõigetes 2 ja 3 osutatud korraldused.
Artikkel 35
Enampakkumisplatvormide määramisnõuded
1. Enampakkumisi viiakse läbi enampakkumisplatvormil, kellele lõike 4 teises lõigus osutatud riiklikud pädevad asutused on andnud lõike 5 kohaselt reguleeritud turu tegevusloa.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm võib ilma liikmesriikide täiendavate juriidiliste või haldusnõueteta kehtestada asjakohased korraldused, mis lihtsustavad artikli 18 lõikes 1 ja 2 osutatud pakkujate juurdepääsu enampakkumistele ja nendel osalemist.
3. Enampakkumisplatvormi määramisel võtab liikmesriik arvesse ulatust, mil määral kandidaadid ilmutavad järgmiste nõuete täitmist:
a)
nad tagavad mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise de facto ja de jure;
b)
nad pakuvad täielikku, õiglast ja võrdväärset juurdepääsu enampakkumisele pakkumiste tegemiseks ELi süsteemis osalevatele VKEdele ning väikeheitetekitajatele;
c)
nad tagavad kulutõhususe ja väldivad liigset halduskoormust;
d)
nad teostavad tugevat järelevalvet enampakkumiste üle, teatavad rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldavad nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi;
e)
nad väldivad konkurentsimoonutusi siseturul, sealhulgas CO2-turul;
f)
nad tagavad CO2-turu nõuetekohane toimimise, sealhulgas enampakkumiste rakendamise;
g)
nad on ühendatud ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga;
h)
nad võtavad sobivad meetmed selle tagamiseks, et enampakkumisplatvorm annab oma järglasele üle kogu enampakkumiste läbiviimiseks vajaliku materiaalse ja immateriaalse vara.
4. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm määratakse alles pärast seda, kui kandidaadist reguleeritud turu ja selle turu korraldaja asukohaliikmesriik on taganud varakult enne esimese pakkumisaja algamist, et direktiivi 2004/39/EÜ III jaotise sätete rakendamise siseriiklikke meetmeid kohaldatakse vajalikul määral kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümise suhtes enampakkumisel.
Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm määratakse alles pärast seda, kui kandidaadist reguleeritud turu ja selle turu korraldaja asukohaliikmesriik on taganud varakult enne esimese pakkumisaja algamist, et liikmesriigi pädevatel asutustel on vajalikul määral volitusi anda enampakkumisplatvormile tegevusluba ja teostada tema üle järelevalvet kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ IV jaotise sätete rakendamise siseriiklike meetmega.
Juhul kui kandidaadist reguleeritud turg ja selle turu korraldaja ei asu samas liikmesriigis, kohaldatakse esimest ja teist lõiku nii kandidaadist reguleeritud turu kui ka selle turu korraldaja asukoha liikmesriigis.
5. Käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus osutatud liikmesriigi pädevad asutused, mis on määratud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 lõikega 1, võtavad vastu otsuse reguleeritud turule käesoleva määruse kohase loa andmise kohta, tingimusel et reguleeritud turg ja selle turu korraldaja vastavad direktiivi 2004/39/EÜ III jaotise sätetele, nagu need on vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse. Loa andmise otsus võetakse kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ IV jaotisega, nagu see on vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse.
6. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad tõhusat turujärelevalvet ning võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nimetatud lõikes osutatud nõudeid täidetaks. Selleks võivad nad kasutada otse või koos muude direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 lõike 1 kohaselt määratud riiklike pädevate asutustega neile nimetatud direktiivi artikli 50 rakendamise siseriiklike meetmetega antud volitusi seoses lõikes 4 osutatud reguleeritud turu ja selle turu korraldajaga.
Iga käesoleva artikli lõikes 5 osutatud riikliku pädeva asutuse liikmesriik tagab, et direktiivi 2004/39/EÜ artiklite 51 ja 52 rakendamise siseriiklikke meetmeid kohaldatakse seoses isikutega, kes on vastutavad direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud kohustuste täitmatajätmise eest, nagu need on vastavalt lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse.
Käesoleva lõike kohaldamisel kohaldatakse eri liikmesriikide riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö suhtes direktiivi 2004/39/EÜ artiklite 56-62 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
X PEATÜKK
TURU KURITARVITAMIST KÄSITLEV KORD, MIDA KOHALDATAKSE ENAMPAKKUMISTOODETELE
Artikkel 36
Turu kuritarvitamist käsitlev kord, mida kohaldatakse direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumentidele
1. Juhul, kui kahepäevane hetkeleping või viiepäevane futuurleping on direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrument, kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel kõnealust direktiivi selle enampakkumistoote müügile enampakkumisel.
2. Juhul, kui kahepäevane hetkeleping või viiepäevane futuurleping ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrument, kohaldatakse käesoleva määruse artikleid 37-43.
Artikkel 37
Turu kuritarvitamist käsitlev kord, mida kohaldatakse enampakkumistoodetele, mis ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumendid - mõisted
Artiklite 38-43 kohaldamisel enampakkumistoodetele, mis ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumendid, kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„siseteave” - täpset laadi avaldamata teave, mis on otse või kaudselt seotud ühe või mitme enampakkumistootega ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju hinnale, millega pakkumisi tehakse.
Isikute puhul, kelle ülesandeks on pakkumiste esitamine, hõlmab siseteave ka kliendi edastatavat ja tema pooleliolevate pakkumistega seotud täpset laadi teavet, mis on otse või kaudselt seotud ühe või mitme enampakkumistootega ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju hinnale, millega pakkumisi tehakse.
b)
„turuga manipuleerimine” -
i)
pakkumised, või tehingud ja kauplemisega seotud korraldused järelturul:
-
mis annavad või tõenäoliselt annavad valesid või eksitavaid teateid enampakkumistoodete nõudluse või hinna kohta, või
-
mille kaudu üks isik või mitu koostööd tegevat isikut kindlustavad enampakkumistoodetele enampakkumishinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel;
välja arvatud juhul, kui pakkumise teinud või järelturul tehingu teinud või kauplemisega seotud korralduse andnud isik tõendab, et tema tegevusel on seaduspärased põhjused
ii)
pakkumised, mille puhul kasutatakse fiktiivseid vahendeid või muud liiki pettust või võtteid;
iii)
teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas Internetis, või muul viisil, mis annab või tõenäoliselt annab enampakkumistoodete kohta valesid või eksitavaid teateid, kaasa arvatud kuulduste või valede või eksitavate uudiste levitamine, kui teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on vale või eksitav. Ametiülesandeid täitvate ajakirjanike puhul tuleb sellise teabe levitamise hindamisel arvesse võtta nende kutsetegevust reguleerivaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui need isikud saavad kõnealuse teabe levitamisest otse või kaudselt eeliseid või kasu.
Punktis b esitatud põhimääratlustest lähtudes tuuakse eelkõige esile järgmised juhud:
-
ühe isiku või mitme koostööd tegeva isiku tegevus turgu valitseva seisundi kindlustamiseks seoses enampakkumistoote nõudlusega, mille tagajärjel määratakse otse või kaudselt kindlaks enampakkumishinnad või luuakse muid ebaõiglasi kauplemistingimusi;
-
saastekvootide või nendega seotud tuletisinstrumentide müümine või ostmine järelturul enne enampakkumist, mille tagajärjel määratakse enampakkumistoodetele ebaharilikul või kunstlikul tasemel enampakkumishinnad või eksitatakse enampakkumisel pakkujaid;
-
juhuti või korrapäraselt juurdepääsu kasutamine tavapärastele või elektroonilistele meediakanalitele enampakkumistoote kohta arvamuse avaldamiseks, kui enne on tehtud pakkumine selle enampakkumistoote kohta, ning pärast saadakse kasu kõnealuse enampakkumistoote teiste hinnapakkumiste kohta avaldatud arvamustest, ilma et samal ajal teavitataks nõuetekohasel ja tõhusal viisil üldsust sellisest huvide konfliktist.
Artikkel 38
Siseringitehingute keeld
1. Ükski teises lõigus osutatud isik, kes valdab siseteavet, ei või kasutada kõnealust teavet selleks, et enda või kolmanda isiku nimel otse või kaudselt esitada, muuta või tagasi võtta pakkumist sellise teabega seotud enampakkumistoote eest.
Esimest lõiku kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes valdavad sellist teavet:
a)
enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja haldus-, juhtimis- või järelevalveorganisse kuulumise tõttu, või
b)
enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja kapitalis osaluse tõttu, või
c)
töö, ametikoha või ülesannetega seotud teabesaamisvõimaluse tõttu, või
d)
kuritegude toimepanemise tõttu.
2. Kui lõikes 1 osutatud isik on juriidiline isik, kohaldatakse nimetatud lõikes sätestatud keeldu ka füüsiliste isikute suhtes, kes osalevad otsuses esitada, muuta või tagasi võtta asjaomase juriidilise isiku nimel tehtud pakkumist.
3. Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise pakkumise esitamise, muutmise või tagasivõtmise suhtes, mis on tehtud enampakkumistoote eest selleks, et täita kohustus, kui kohustus tuleneb lepingust, mis sõlmiti enne, kui siseteave oli jõudnud asjaomase isiku valdusesse.
Artikkel 39
Siseteabe kasutamise keeld muudel juhtudel
Ükski isik, kelle suhtes kehtib artiklis 38 sätestatud keeld, ei või:
a)
avalikustada siseteavet teistele isikutele, välja arvatud juhul, kui seda tehakse kõnealuse isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus;
b)
soovitada teistel isikutel siseteabe põhjal esitada, muuta või tagasi võtta pakkumist, mis on tehtud selle teabega seotud enampakkumistoote eest, või mõjutada neid seda tegema.
Artikkel 40
Siseringitehingute keeluga hõlmatud muud isikud
Artikleid 38 ja 39 kohaldatakse nimetatud artiklites osutatud isikute kõrval ka kõigi teiste siseteavet valdavate isikute suhtes, kes teavad või oleksid pidanud teadma, et tegemist on siseteabega.
Artikkel 41
Turuga manipuleerimise keeld
Ükski isik ei või turuga manipuleerida.
Artikkel 42
Erinõuded turu kuritarvitamise riski vähendamiseks
1. Enampakkumisplatvorm, enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja koostavad igaüks loetelu isikutest, kes töötavad nende heaks kas töölepingu alusel või muul viisil ning kes võivad saada siseteavet. Enampakkumisplatvorm ajakohastab seda loetelu korrapäraselt ning edastab selle taotluse korral oma asukoha liikmesriigi riiklikule pädevale asutusele. Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja ajakohastavad mõlemad oma loetelu korrapäraselt ning edastavad loetelu taotluse korral selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on enampakkumisplatvormi asukoht või kus määramislepingu järgi on enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja asukoht.
2. Enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja juures juhtimisülesandeid täitvad isikud ja vajaduse korral nendega tihedalt seotud isikud peavad vähemalt teavitama lõikes 1 osutatud riiklikku pädevat asutust kõigist oma nimel esitatud, muudetud või tagasi võetud pakkumistest, mis on seotud enampakkumistoodetega või nendega seotud tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentidega.
3. Isikud, kes koostavad või levitavad enampakkumistoodete kohta uurimisandmeid, ning isikud, kes koostavad või levitavad investeerimisstrateegiate soovitamist või kavandamist käsitlevat muud teavet, mis on mõeldud turustuskanalitele või üldsusele, püüavad mõistlikul viisil tagada, et selline teave esitatakse asjakohasel viisil, ning avalikustavad oma huvid või huvide konfliktid, mis on seotud enampakkumistoodetega.
4. Enampakkumisplatvorm võtab vastu struktuurilised sätted, mille eesmärk on turuga manipuleeriva tegevuse vältimine ja avastamine.
5. Iga artikli 59 lõikes 1 osutatud isik teavitab oma asukoha liikmesriigi pädevat asutust viivitamata, kui tal on põhjust kahtlustada, et tehing kujutab endast siseringitehingut või turuga manipuleerimist.
Artikkel 43
Järelevalve ja täitmine
1. Direktiivi 2003/6/EÜ artiklis 11 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad tõhusat turujärelevalvet ja võtavad meetmeid selle tagamiseks, et käesoleva määruse artiklites 37-42 sätestatud nõudeid täidetaks.
2. Käesoleva artikli esimeses lõikes osutatud riiklikel pädevatel asutustel on volitused, mis on ette nähtud direktiivi 2003/6/EÜ artikli 12 rakendamiseks võetud siseriiklike meetmetega.
3. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 14 ja 15 rakendamiseks võetud siseriiklikke meetmeid kohaldatakse isikute suhtes, kes vastutavad artiklites 37-42 sätestatud nõuete täimatajätmise eest seoses liikmesriigi territooriumil või väljaspool seda korraldatavate enampakkumistega.
4. Käesoleva määruse artiklite 37-42 ja käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel nähakse ette direktiivi 2003/6/EÜ artikli 16 rakendamiseks võetud siseriiklike meetmete kohaldamine esimeses lõikes osutatud riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö suhtes.
XI PEATÜKK
MAKSMINE JA ENAMPAKKUMISE TULUDE ÜLEKANDMINE
Artikkel 44
Edukate pakkujate maksed ja tulude ülekandmine liikmesriikidele
1. Edukad pakkujad või nende õigusjärglased, sealhulgas nende nimel tegutsevad vahendajad, tasuvad neile artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt teatatud maksmisele kuuluva summa saastekvootide eest, mis nad on enampakkumisel võitnud ja millest neile on artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud, kandes üle või andes korralduse kanda üle maksmisele kuuluva summa arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kaudu enampakkumise korraldaja määratud pangakontole vabades vahendites kas enne saastekvootide üleandmist pakkuja määratud arvelduskontole või tema õigusjärglase määratud arvelduskontole, või hiljemalt saastekvootide üleandmise ajal.
2. Enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem kannab pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksed, mis tulenevad direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide müümisest enampakkumisel, üle enampakkumise korraldajatele, kes on kõnealused saastekvoodid enampakkumisel müünud.
3. Maksed enampakkumiste korraldajatele tehakse kas eurodes või enampakkumise korraldaja määranud liikmesriigi valuutas, kui kõnealune liikmesriik ei ole euroala liige, vastavalt asjaomase liikmesriigi soovile ning sõltumata sellest, millises valuutas teevad pakkujad maksed, eeldusel et arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on võimeline käitlema kõnealuses valuutas tehtud makseid.
Vahetuskurss on finantsteabe tunnustatud vahendaja poolt kohe pärast pakkumisaja lõppemist avaldatud kurss; kõnealune vahendaja on kindlaks määratud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus.
Artikkel 45
Hilinenud makse või maksmatajätmise tagajärjed
1. Saastekvoodid, millest edukale pakkujale on artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud, antakse edukale pakkujale või tema õigusjärglasele üle üksnes siis, kui kogu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt teatatud ja maksmisele kuuluv summa on makstud enampakkumise korraldajale vastavalt artikli 44 lõikele 1.
2. Edukas pakkuja või tema õigusjärglane, kes ei suuda käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustusi talle artikli 61 lõike 3 punkti d kohaselt teatatud kuupäevaks täielikult täita, loetakse maksmatajätnuks.
3. Maksmata jätnud pakkujalt võidakse nõuda:
a)
intressi iga päeva eest alates kuupäevast, mil makse oleks pidanud artikli 61 lõike 3 punkti d kohaselt olema olnud tasutud ja lõpetades makse tasumise kuupäevaga, rakendades intressimäära, mis on sätestatud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus ning arvutatud iga päeva kohta;
b)
trahvi, mis laekub enampakkumise korraldajale ning millest arvatakse maha kulud, mida on kandnud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, juhul kui edukas pakkuja on jätnud maksmata, kohaldatakse järgmist:
a)
keskne vastaspool vahendab saastekvootide üleandmist ja maksmisele kuuluva summa tasumist enampakkumise korraldajale;
b)
arveldusagent kasutab pakkujalt võetud tagatist, et tasuda maksmisele kuuluv summa enampakkumise korraldajale.
5. Kui täitmine ja tasaarvestus ebaõnnestuvad, müüakse need saastekvoodid asjaomase enampakkumisplatvormi kahel järgmisel planeeritud enampakkumisel.
XII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISEL MÜÜDUD SAASTEKVOOTIDE ÜLEANDMINE
Artikkel 46
Enampakkumisel müüdud saastekvootide ülekandmine
1. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohaselt enampakkumisel müüdud saastekvoodid kannab üle liidu register enne üleandmise tähtaega ja määratud arvelduskontole, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab saastekvoote tinghoiusena, kuni need vastavalt enampakkumise tulemustele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle antakse, nagu on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt.
2. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt enampakkumisel müüdavad saastekvoodid kannab üle liidu register enne pakkumisaja algamist ja määratud arvelduskontole, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab saastekvoote tinghoiusena, kuni need vastavalt enampakkumise tulemustele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle antakse, nagu on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt.
Artikkel 47
Enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine
1. Arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem eraldab kõik liikmesriigi poolt enampakkumisel müüdud saastekvoodid edukale pakkujale, kuni eraldatud saastekvootide kogumaht kattub pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud saastekvootide mahuga.
Pakkujale võidakse eraldada saastekvoote rohkem kui ühelt samal enampakkumisel müüvalt liikmesriigilt, kui on vaja saavutada selline saastekvootide maht, millest pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt on teatatud.
2. Maksmisele kuuluva summa tasumisel vastavalt artikli 44 lõikele 1 antakse kõikidele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle neile eraldatud saastekvoodid nii kiiresti kui võimalik ning igal juhul hiljemalt nende üleandmise tähtajaks, kandes määratud arvelduskontolt, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem neid saastekvoote tinghoiusena hoiab, pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud saastekvoodid täielikult või osaliselt üle ühele või mitmele eduka pakkuja või tema õigusjärglase määratud arvelduskontole või sellisele määratud arvelduskontole, kus eduka pakkuja või tema õigusjärglase kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem neid saastekvoote tinghoiusena hoiab.
Artikkel 48
Enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmise hilinemine
1. Juhul kui arvestussüsteemil või täitmis- ja tasaarvestussüsteemil ebaõnnestub enampakkumisel müüdud saastekvootide täielik või osaline üleandmine temast sõltumatutel asjaoludel, annab arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem saastekvoodi üle esimesel võimalusel ning edukad pakkujad või tema õigusjärglased nõustuvad üleandmisega hilisemal kuupäeval.
2. Lõikes 1 osutatud võimalus on ainus, mida edukal pakkujal või tema õigusjärglasel on õigus kasutada juhul, kui enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine ebaõnnestub asjaoludel, mis ei sõltu arvestussüsteemist või täitmis- ja tasaarvestussüsteemist.
XIII PEATÜKK
TAGATISE HALDAMINE
Artikkel 49
Pakkuja antud tagatis
1. Enne pakkumisaja algust kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümiseks enampakkumisel, peavad pakkujad või nende nimel tegutsevad vahendajad andma tagatise.
2. Taotluse korral vabastatakse edutu pakkuja esitatud tagatis, mida ei kasutatud, ning rahalise tagatise kogunenud intressid nii kiiresti kui võimalik pärast pakkumisaja lõppemist.
3. Taotluse korral vabastatakse eduka pakkuja esitatud tagatis, mida ei kasutatud täitmiseks ega tasaarvestuseks, ning rahalise tagatise kogunenud intressid nii kiiresti kui võimalik pärast täitmist ja tasaarvestust.
Artikkel 50
Enampakkumise korraldaja antud tagatis
1. Enne pakkumisaja algamist kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümiseks enampakkumisel, peab enampakkumise korraldaja andma tagatiseks üksnes saastekvoodid, mida kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
2. Kui saastekvootide üleandmiseks vajalikud õiguslikud ja tehnilised vahendid on rakendatud, võidakse saastekvoote enampakkumisel müüva liikmesriigi soovi korral ja enampakkumisplatvormi nõusolekul liikmesriigi antud tagatis seoses futuurlepingute või tärminlepingute müümisega enampakkumisel vabastada ja asendada saastekvootidega, mida kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
3. Kui lõigete 1 või 2 kohaselt antud tagatisi ei kasutata, võib arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem saastekvoote enampakkumisel müüva liikmesriigi soovi korral hoida saastekvoote määratud arvelduskontol, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab neid tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
XIV PEATÜKK
TASUD JA KULUD
Artikkel 51
Tasude struktuur ja tase
1. Tasude struktuur ja tase ning mis tahes muud tingimused, mida enampakkumisplatvorm ja selle arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid kohaldavad, on vähemalt sama soodsad kui nendega võrreldavad tavapärased tasud ja tingimused, mida kohaldatakse järelturul.
2. Enampakkumisplatvorm ja selle arvestussüsteemid või täitmis- ja arvestussüsteemid võivad kohaldada üksnes selliseid tasusid, mahaarvamisi ja tingimusi, mis on selgelt sätestatud enampakkumisplatvormi määramislepingus.
3. Kõik vastavalt lõigetele 1 ja 2 kohaldatavad tasud ja tingimused on selgelt kindlaksmääratud, kergesti arusaadavad ja üldsusele kättesaadavad. Need esitatakse ükshaaval, et oleks selge, millist tasu eri liiki teenuste eest nõutakse.
Artikkel 52
Enampakkumisprotsessiga seotud kulud
1. Ilma et see piiraks lõikes 2 sätestatut, kantakse artikli 27 lõikega 1, artikli 28 lõikega 1 ja artikliga 31 ettenähtud teenustega seotud kulud pakkujate makstud tasudest, välja arvatud järgmistel juhtudel:
a)
kulu, mis tuleneb sellest, et keskne vastaspool võtab vastu riikliku garantii muu kui rahalise tagatise asemel, kui saastekvoote müüakse enampakkumisel tärminlepingutena, kannab see saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik, kes pakub riiklikku garantiid;
b)
kulud, mis on seotud enampakkumise korraldaja ja enampakkumisplatvormi vahel kokkulepitud korraldustega, nagu on osutatud artikli 22 lõigetes 2 ja 3, ning millega lubatakse enampakkumise korraldajal müüa enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel, kannab saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik, välja arvatud kulud, mis on seotud asjaomase enampakkumisplatvormiga ühendatud arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
Esimese lõigu punktis a ja b osutatud kulud arvatakse maha enampakkumise tuludest, mis makstakse enampakkumise korraldajale välja vastavalt artikli 44 lõigetele 2 ja 3.
2. Kui liikmesriik ei kirjuta artikli 26 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ühisele hankelepingule alla artikli 30 lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul, vaid ühineb ühismeetmega hiljem, võidakse nõuda, et kõnealune liikmesriik kannab oma osa artikli 27 lõikega 1 ja artikli 28 lõikega 1 ettenähtud teenustega seotud kuludest alates sellest ajast, kui ta hakkab müüma saastekvoote artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil kuni kõnealuse enampakkumisplatvormi tegevusaja lõpetamiseni või lõppemiseni.
See, millises ulatuses võidakse nõuda, et kõnealune liikmesriik kannab oma osa artikli 27 lõikega 1 ja artikli 28 lõikega 1 ettenähtud teenustega seotud kuludest, nähakse ette ühises hankelepingus ja asjaomase enampakkumisplatvormiga sõlmitud lepingus.
Liikmesriigilt ei nõuta oma kulude kandmist käesoleva lõike kohaselt, kui ta ühineb ühismeetmega pärast artikli 30 lõike 5 teises lõigus osutatud määramise ajavahemiku lõppemist või kui ta ühineb ühismeetmega siis, kui vastavalt artikli 30 lõikele 6 teatatud enampakkumisplatvorm puudub loetelust vastavalt artikli 30 lõikele 7.
Kulusid, mida pakkujad kannavad lõike 1 kohaselt, vähendatakse kulude võrra, mida liikmesriigid kannavad käesoleva lõike kohaselt.
3. Enampakkumise seire teostaja kuludest see osa, mis muutub sõltuvalt enampakkumiste arvust, nagu on konkreetselt täpsustatud enampakkumise seire teostaja määramislepingus, jaotatakse võrdselt enampakkumiste arvuga. Kõik muud enampakkumise seire teostaja kulud, nagu on konkreetselt täpsustatud enampakkumise seire teostaja määramislepingus, välja arvatud kõik artikli 25 lõike 4 kohaselt esitatavate aruannetega seotud kulud, jaotatakse võrdselt enampakkumisplatvormide vahel, kui enampakkumise seire teostaja määramislepingus ei ole sätestatud teisiti.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kuludest selle osa, mis on seotud artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormiga, sealhulgas kõik artikli 25 lõike 4 kohaselt soovitud aruannete kulud, kannab enampakkumisplatvormi määranud liikmesriik.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kuludest see osa, mis on seotud artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormiga, jaotatakse ühismeetmes osalevate liikmesriikide vahel vastavalt nende osale asjaomasel enampakkumisplatvormi enampakkumisel müüdud saastekvootide kogumahust.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kulud, mida kannavad liikmesriigid, arvatakse maha enampakkumise tuludest, mille enampakkumise korraldaja maksab välja enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile vastavalt artikli 23 punktile c.
XV PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE JÄRELEVALVE, PARANDUSMEETMED JA SANKTSIOONID
Artikkel 53
Koostöö enampakkumise seire teostajaga
1. Enampakkumise korraldajad, enampakkumisplatvormid ja nende üle järelevalvet teostavad riiklikud pädevad asutused annavad enampakkumise seire teostajale vastava taotluse korral nende käsutuses olevat enampakkumistega seotud teavet, mis on põhjendatult vajalik enampakkumise seire teostaja ülesannete täitmiseks.
2. Enampakkumise seire teostajal on õigus jälgida enampakkumiste läbiviimist.
3. Enampakkumise korraldajad, enampakkumisplatvormid ja nende üle järelevalvet teostavad riiklikud pädevad asutused abistavad enampakkumise seire teostajat tema ülesannete täitmisel, tehes enampakkumise seire teostajaga tihedat koostööd oma vastutusalas.
4. Riiklikud pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning nende isikute üle, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste nimel vastavalt artikli 18 lõikele 2, abistavad enampakkumise seire teostajat tema ülesannete täitmisel, tehes enampakkumise seire teostajaga tihedat koostööd oma pädevuse piires.
5. Riiklikele pädevatele asutustele lõigetega 1, 3 ja 4 pandud kohustuste puhul võetakse arvesse ametisaladuse hoidmisega seotud nõudeid, mida nad peavad liidu õiguse kohaselt järgima.
Artikkel 54
Enampakkumisplatvormi ja pakkujate vaheliste suhete seire
1. Iga enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, teostab oma tegevusaja vältel seiret enda ja pakkumispääsuga pakkujate vaheliste suhete üle ning teeb selleks järgmist:
a)
kontrollib kogu kõnealuse suhte vältel esitatud pakkumisi tagamaks, et pakkujate pakkumiskäitumine vastab enampakkumisplatvormi teadmistele kliendi, tema äritegevuse ja riskiprofiili ning vajaduse korral ka rahaliste vahendite päritolu kohta;
b)
omab tõhusaid korraldusi ja menetlusi, mille abil saaks teostada regulaarset seiret selle üle, kas isikud, kes vastavalt artikli 19 lõigetele 1, 2 ja 3 on saanud pakkumispääsu, järgivad enampakkumisplatvormi kehtestatud turukäitumiseeskirju;
c)
teostab oma süsteeme kasutades selliste tehingute seiret, mida on sooritanud isikud, kellel on artikli 19 lõigete 1, 2 ja 3 ja artikli 20 lõike 6 kohane pakkumispääs, et teha kindlaks käesoleva lõigu punktis b osutatud eeskirjade rikkumisi, ebaõiglasi või ebakorrektseid enampakkumistingimusi või käitumist, mis võib põhjustada turu kuritarvitamist.
Kui enampakkumisplatvorm kontrollib pakkumisi kooskõlas esimese lõigu punktiga a, pöörab ta eelkõige tähelepanu sellistele tegevustele, mille puhul ta peab eriti tõenäoliseks seotust rahapesu, terrorismi rahastamise või kuritegevusega.
2. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel sätestatud enampakkumistooteid, tagab, et tema käsutuses olevaid dokumente, andmeid ja teavet pakkuja kohta ajakohastatakse pidevalt. Selleks võib enampakkumisplatvorm teha järgmist:
a)
nõuda mis tahes teavet artikli 19 lõigetes 2 või 3 ja artikli 20 lõigetes 5, 6 ja 7 sätestatud pakkuja kohta, et teostada seiret enda ja kõnealuse pakkuja vahelise suhte üle kogu selle suhte vältel alates pakkumispääsu saamisest ning viie aasta jooksul pärast selle suhte lõppemist;
b)
nõuda igalt pakkumispääsuga isikult pakkumispääsu taotluse uuesti esitamist korrapäraste ajavahemike järel;
c)
nõuda igalt pakkumispääsuga isikult asjaomase enampakkumisplatvormi viivitamata teavitamist kõikidest talle artikli 19 lõigete 2 või 3 ja artikli 20 lõigete 5, 6 ja 7 kohaselt esitatud teabe muudatustest.
3. Enampakkumisplatvorm, kes müüb kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, säilitab järgmised andmed:
a)
taotleja poolt vastavalt artikli 19 lõigetele 2 ja 3 esitatud pakkumispääsu taotlused ning kõik nende muudatused;
b)
kontrollid, mis on läbi viidud järgmiste toimingute käigus:
i)
pakkumispääsu taotluse läbivaatamine vastavalt artiklitele 19, 20 ja 21;
ii)
suhte seire teostamine vastavalt lõike 1 punktile a ja c pärast taotlejale pakkumispääsu andmist;
c)
kogu teave, mis on seotud teatava pakkuja esitatud pakkumisega enampakkumisel, sealhulgas kõnealuste pakkumiste tagasivõtmine ja muutmine vastavalt artikli 6 lõikele 3 ja 4;
d)
kogu teave, mis on seotud iga sellise enampakkumise läbiviimisega, millel pakkuja on esitanud pakkumise.
4. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, säilitab lõikes 3 osutatud andmed seni kuni pakkujal on pakkumispääs pakkumiste esitamiseks kõnealuse enampakkumisplatvormi enampakkumistel ning vähemalt viis aastat pärast suhte lõppemist kõnealuse pakkujaga.
Artikkel 55
Rahapesust, terrorismi rahastamisest või kuriteo toimepanemisest teatamine
1. Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 37 lõikes 1 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad seiret ja võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, järgib kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 19 ja artikli 20 lõikes 6, seire ja andmete säilitamise nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 54, ning teatamist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3.
Esimeses lõigus osutatud riiklikel pädevatel asutustel on volitused, mis on ettenähtud direktiivi 2005/60/EÜ artikli 37 lõigete 2 ja 3 rakendamise siseriiklike meetmetega.
Enampakkumisplatvormi, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, võib võtta vastutusele käesoleva määruse artikli 19, artikli 20 lõigete 6 ja 7, artikli 21 lõigete 1 ja 2, artikli 54 ning käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 rikkumise eest. Sellega seoses kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artikli 39 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
2. Enampakkumisplatvorm, kes müüb kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, ning selle juhid ja töötajad teevad täielikku koostööd direktiivi 2005/60/EÜ artiklis 21 osutatud rahapesu andmebürooga, tehes selleks järgmist:
a)
teavitades omal algatusel viivitamata rahapesu andmebürood juhtumitest, mille puhul nad teavad, kahtlustavad või mille puhul neil on põhjust kahtlustada, et enampakkumistel pannakse toime või on toime pandud või on üritatud toime panna rahapesu, terrorismi rahastamist või kuritegu;
b)
esitades rahapesu andmebüroole vastava taotluse korral viivitamata vajaliku teabe kohaldatavates õigusaktides sätestatud korras.
3. Lõikes 2 osutatud teave edastatakse selle liikmesriigi rahapesu andmebüroole, kelle territooriumil asjaomane enampakkumisplatvorm asub.
Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud eeskirjadest kinnipidamise ja teabe vahetamise põhimõtete ja menetluste rakendamise siseriiklike meetmetega määratakse isik või isikud, kes vastutavad teabe edastamise eest käesoleva artikli kohaselt.
4. Liikmesriik, kelle territooriumil asub kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm, tagab, et asjaomase enampakkumisplatvormi suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artiklite 26-29, artikli 32, artikli 34 lõike 1 ja artikli 35 rakendamise siseriiklike meetmeid.
Artikkel 56
Turu kuritarvitamisest teatamine
1. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, teatab direktiivi 2004/39/EÜ artikli 43 lõike 2 kohaselt määratud riiklikele pädevatele asutustele, kes vastutavad asjaomase enampakkumisplatvormi järelevalve või turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimise ning süüdlaste vastutuselevõtmise eest, turu kuritarvitamise kahtlusest, mis on ilmnenud asjaomasel enampakkumisplatvormil või selle süsteemides ning mille on toime pannud pakkumispääsuga isik või isik, kelle nimel pakkumispääsuga isik tegutseb.
Kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artikli 25 lõike 2 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
2. Asjaomane enampakkumisplatvorm teavitab enampakkumise seire teostajat ja komisjoni sellest, et ta on esitanud lõike 1 kohase teate, ning nimetab parandusmeetmed, mida ta on võtnud või kavatseb võtta lõikes 1 osutatud rikkumiste suhtes.
Artikkel 57
Pakkumise maksimumsuurus ja muud parandusmeetmed
1. Enampakkumisplatvorm võib kehtestada pakkumise ülemmäära või mis tahes muud parandusmeetmed, mis on vajalikud turu kuritarvitamise, rahapesu, terrorismi rahastamise või muu kuriteo toimepanemise ning konkurentsivastase käitumise tegeliku või võimaliku tajutava riski vähendamiseks, pärast seda, kui ta on konsulteerinud komisjoniga ja saanud komisjonilt sellekohase arvamuse, eeldusel et pakkumise ülemmäära või muude parandusmeetmete kehtestamine vähendaks tõhusalt kõnealust riski. Komisjon võib konsulteerida asjaomaste liikmesriikidega ja enampakkumise seire teostajaga ning saada neilt arvamuse asjaomase enampakkumisplatvormi poolt tehtud ettepaneku kohta. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Pakkumise maksimumsuurust väljendatakse protsendina teataval enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguarvust või protsendina teataval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguarvust, olenevalt sellest, kumb viis on sobivam artikli 56 lõikes 1 osutatud turu kuritarvitamise riski vähendamiseks.
3. Käesoleva artikli kohaldamisel on pakkumise maksimumsuuruseks suurim saastekvootide arv, mille kohta võivad esitada pakkumise otse või kellegi nimel isikute grupp, kes on nimetatud artikli 18 lõikes 1 või 2 ning kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:
a)
kuuluvad samasse ettevõtjate gruppi, sealhulgas emaettevõtja ja selle tütarettevõtjad ning sidusettevõtjad;
b)
kuuluvad samasse ärirühmitusse;
c)
kuuluvad eraldi majandusüksusesse, millel on iseseisev otsustamisõigus ja mille üle on otsene või kaudne kontroll avalik-õiguslikul asutusel või riigi osalusega äriühingul.
Artikkel 58
Turukäitumiseeskirjad ja muud lepingulised kokkulepped
Artiklite 53-57 kohaldamine ei piira muid meetmeid, mida enampakkumisplatvormil, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, on õigus võtta kehtivate turukäitumiseeskirjade või muude lepinguliste kokkulepete alusel, mida ta on sõlminud otseselt või kaudselt pakkumispääsuga pakkujatega, eeldusel et sellised meetmed ei ole vastuolus artikli 53-57 sätetega ega kahjusta neid.
Artikkel 59
Käitumiseeskirjad muude isikute jaoks, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste nimel vastavalt artikli 18 lõike 1 punktile b ja c ning lõikele 2
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse:
a)
isikute suhtes, kellel on pakkumispääs artikli 18 lõike 2 kohaselt;
b)
artikli 18 lõike 1 punktis b ja c osutatud investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes, kellel on pakkumispääs artikli 18 lõike 3 kohaselt.
2. Lõikes 1 osutatud isikud kohaldavad oma klientidega suhtlemisel järgmisi käitumiseeskirju:
a)
nad järgivad oma klientide antud juhtnööre võrreldavatel tingimustel;
b)
nad võivad vastavalt direktiivi 2005/60/EÜ artiklite 24 ja 28 rakendamise siseriiklikele õigusaktidele keelduda pakkumise esitamisest kliendi nimel, kui neil on põhjust kahtlustada rahapesu, terrorismi rahastamist, kuriteo toimepanemist või turu kuritarvitamist;
c)
nad võivad keelduda pakkumise esitamisest kliendi nimel, kui neil on põhjust kahtlustada, et klient ei ole suuteline maksma saastekvootide eest, mille ostmiseks ta soovib pakkumist esitada;
d)
nad sõlmivad oma klientidega kirjaliku lepingu. Lepingutega ei kehtestata asjaomaste klientide jaoks ebaõiglasi tingimusi või piiranguid. Lepingutega nähakse ette kõik pakutavate teenustega seotud tingimused, eelkõige maksmise ja saastekvootide üleandmise kord;
e)
nad võivad nõuda oma klientidelt hoiuse tegemist ettemaksuna saastekvootide eest;
f)
nad ei või alusetult piirata pakkumiste arvu, mida klient võib esitada;
g)
nad ei või takistada või piirata oma kliente kasutamast muude üksuste teenuseid, kes artikli 18 lõike 1 punktide b-e ja artikli 18 lõike 2 kohaselt võivad kõnealuste klientide nimel pakkumisi esitada;
h)
nad võtavad nõuetekohaselt arvesse oma klientide huve, kes paluvad neil enampakkumistel enda nimel pakkumisi esitada;
i)
nad kohtlevad kliente õiglaselt ja diskrimineerimata;
j)
nad hoiavad käigus asjakohaseid ettevõttesiseseid süsteeme ja menetlusi selleks, et vaadata läbi taotlusi, millega kliendid paluvad neil enampakkumisel oma agendina tegutseda, ning selleks, et osaleda enampakkumisel tõhusalt, eelkõige seoses pakkumiste esitamisega oma klientide nimel, tasu ja tagatise võtmisega klientidelt ning saastekvootide ülekandmisega klientidele, kelle nimel nad tegutsevad;
k)
nad väldivad olukorda, kus konfidentsiaalne teave võiks nende ettevõtte sellisest osast, mis vastutab klientide nimel tehtavate pakkumiste saamise, ettevalmistamise ja esitamise eest, levida ettevõtte sellesse osasse, mis vastutab iseenda nimel tehtavate pakkumiste ettevalmistamise ja esitamise eest, või ettevõtte sellisesse osasse, mis vastutab oma nimel tehingute tegemise eest järelturul;
l)
nad säilitavad teavet, mida nad on saanud või loonud esitades enampakkumistel pakkumisi oma klientide vahendajana, viis aastat alates asjaomase teabe saamise või loomise kuupäevast.
Punktis e osutatud hoiuse suurus arvutatakse õiglasel ja põhjendatud alusel.
Punktis e osutatud hoiuse suuruse arvutamise meetod sätestatakse punkti d kohaselt sõlmitud lepingutes.
See punktis e osutatud hoiuse osa, mida ei kasutatud saastekvootide eest tasumisel, tagastatakse maksjale punkti d kohaselt sõlmitud lepingutes kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul pärast enampakkumise toimumist.
3. Enda või oma klientide nimel pakkumisi esitades kohaldavad lõikes 1 osutatud isikud järgmisi käitumiseeskirju:
a)
nad esitavad kogu teabe, mida on nõudnud ükskõik milline enampakkumisplatvorm, millele neil on pakkumispääs, või enampakkumise seire teostaja, kes täidab oma ülesandeid käesoleva määruse kohaselt;
b)
nad tegutsevad usaldusväärselt, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega.
4. Selliste liikmesriikide poolt määratud riiklikud pädevad asutused, kus on lõikes 1 osutatud isikute asukoht, vastutavad nimetatud isikutele loa andmise eest kõnealuses lõikes osutatud tegevuste läbiviimiseks ning lõigetega 2 ja 3 ettenähtud käitumiseeskirjade järgimise ja selle üle seire teostamise eest, sealhulgas nimetatud käitumiseeskirjade eiramisega seotud kaebuste käsitlemise eest.
5. Lõikes 4 osutatud riiklikud pädevad asutused annavad loa lõikes 1 osutatud isikutele üksnes juhul, kui kõnealused isikud täidavad kõiki järgmisi tingimusi:
a)
neil on piisavalt hea maine ja piisavalt kogemusi, et tagada lõigetega 2 ja 3 ettenähtud käitumiseeskirjade nõuetekohane järgimine;
b)
nad on kehtestanud huvide konflikti ärahoidmiseks ja oma klientide huvide kaitsmiseks vajalikud menetlused ja kontrollid;
c)
nad täidavad nõuded, mis on kehtestatud siseriiklike õigusaktidega direktiivi 2005/60/EÜ ülevõtmiseks;
d)
nad toimivad kõigi muude meetmete järgi, mida peetakse vajalikuks, võttes arvesse osutatavate pakkumisteenuste iseloomu ja asjaomaste klientide investeerimis- või kauplemisprofiili keerukust ning riskihindamisel põhinevaid võimalusi, et toime võidakse panna rahapesu, terrorismi rahastamine või kuritegu.
6. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus lõikes 1 osutatud isikud on loa saanud, tagavad lõikes 5 loetletud tingimuste täitmise ja teostavad selle üle seiret. Asjaomane liikmesriik tagab, et:
a)
tema riiklikel pädevatel asutustel on piisavalt voli uurimistegevuseks ning tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamiseks;
b)
on kehtestatud mehhanism kaebuste käsitlemiseks ja loa tühistamiseks juhul, kui loa saanud isik ei täida loa saamisega kaasnenud kohustusi;
c)
tema riiklikud pädevad asutused võivad lõike 5 kohaselt antud loa tagasi võtta, kui lõikes 1 osutatud isik on tõsiselt ja süstemaatiliselt rikkunud lõike 2 ja 3 sätteid.
7. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pakkujate kliendid võivad esitada kõik kaebused, mis neil võivad olla seoses lõikega 2 ettenähtud käitumiseeskirjade järgimisega, lõikes 3 nimetatud pädevatele asutustele kooskõlas selliste kaebuste käsitlemiseks sätestatud menetluskorraga selles liikmesriigis, kus teostatakse järelevalvet lõikes 1 osutatud isikute üle.
8. Lõikes 1 osutatud isikud, kellel on artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt enampakkumisplatvormile pakkumispääs, võivad ilma liikmesriikide täiendavate juriidiliste või haldusnõueteta pakkuda pakkumisteenuseid artikli 19 lõike 3 punktis a osutatud klientidele.
XVI PEATÜKK
LÄBIPAISTVUS JA KONFIDENTSIAALSUS
Artikkel 60
Avaldamine
1. Kõik õigusaktid, suunised, juhised, vormid, dokumendid, teadaanded, sealhulgas enampakkumiskalender, kõik muu teatava enampakkumisplatvormi enampakkumistega seotud mittekonfidentsiaalne teave, kõik otsused, sealhulgas artikli 57 kohaselt vastuvõetud otsused, millega kehtestatakse pakkumise maksimumsuurus või muud parandusmeetmed, mis on vajalikud selleks, et vähendada rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise tegelikku või võimalikku tajutavat riski asjaomase enampakkumisplatvormi jaoks, avaldatakse selleks ettenähtud ja ajakohasel veebisaidil, mida haldab asjaomane enampakkumisplatvorm.
Teave, mis ei ole enam oluline, arhiveeritakse. Sellistele arhiividele pääseb ligi sama enampakkumiste veebisaidi kaudu.
2. Enampakkumise seire teostaja poolt vastavalt artikli 25 lõikele 1 ja 2 liikmesriikidele ja komisjonile koostatud aruannete mittekonfidentsiaalsed versioonid avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Aruanded, mis ei ole enam olulised, arhiveeritakse. Sellistele arhiividele pääseb ligi komisjoni veebisaidi kaudu.
3. Kõikide selliste isikute nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja veebisaidid, kellel on luba esitada pakkumisi teiste nimel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi enampakkumistel, avaldatakse asjaomase enampakkumisplatvormi hallataval veebisaidil.
Artikkel 61
Enampakkumise tulemuste väljakuulutamine ja teatavakstegemine
1. Enampakkumisplatvorm kuulutab iga tema poolt läbiviidava enampakkumise tulemused välja nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 15 minutit pärast pakkumisaja lõppemist.
2. Lõike 1 kohaselt kuulutatakse välja vähemalt järgmine teave:
a)
enampakkumisel müüdud saastekvootide maht;
b)
enampakkumishind eurodes;
c)
esitatud pakkumiste kogumaht;
d)
pakkujate koguarv ja edukate pakkujate arv;
e)
enampakkumise tühistamise korral need enampakkumised, millele saastekvootide maht üle kantakse;
f)
enampakkumisest saadud kogutulu;
g)
tulu jagunemine liikmesriikide vahel artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide puhul.
3. Samal ajal kui tulemused lõike 1 kohaselt välja kuulutatakse, teatab enampakkumisplatvorm igale tema süsteemide kaudu pakkumisi esitanud pakkujale järgmise teabe:
a)
kõnealusele pakkujale eraldatavate saastekvootide koguarv;
b)
milline (kui üldse) pakkuja esitatud seotud pakkumine valiti juhuslikult välja;
c)
tasumisele kuuluv makse eurodes või euroalasse mittekuuluva liikmesriigi valuutas, vastavalt pakkuja soovile, eeldusel et arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on võimeline käitlema kõnealuses valuutas tehtud makseid;
d)
kuupäev, milleks tasumisele kuuluv makse peab olema vabades vahendites üle kantud enampakkumise korraldaja poolt määratud pangakontole.
4. Kui pakkuja valis maksete sooritamiseks muu valuuta kui euro, teatab enampakkumisplatvorm tema poolt läbiviidud enampakkumistel pakkumisi esitanud edukale pakkujale vahetuskursi, mille alusel ta arvutas tasumisele kuuluva summa eduka pakkuja poolt valitud valuutas.
Vahetuskursina kasutatakse kurssi, mille on kohe pärast pakkumisaja lõppemist avaldanud finantsteabe tunnustatud vahendaja, kes on kindlaks määratud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus.
5. Enampakkumisplatvorm edastab endaga ühendatud arvestussüsteemidele või täitmis- ja tasaarvestussüsteemidele igale edukale pakkujale vastavalt lõikele 3 esitatud teabe.
Artikkel 62
Konfidentsiaalse teabe kaitsmine
1. Järgmine teave on konfidentsiaalne:
a)
pakkumise sisu;
b)
kõikide pakkumisjuhiste sisu, isegi juhul, kui ühtegi pakkumist ei esitata;
c)
teave, mille kaudu tuleb avalikuks või millest saab järeldada asjaomase pakkuja isikuandmed ja ühe järgmistest andmetest:
i)
saastekvootide arv, mida pakkuja soovib enampakkumisel omandada;
ii)
hind, mida pakkuja on nõus nende saastekvootide eest maksma;
d)
teave, mis käsitleb ühte või mitut pakkumist või pakkumisjuhist või mis tuleneb nendest ning mis eraldi või üheskoos võib:
i)
viidata enne enampakkumise toimumist saastekvootide nõudlusele;
ii)
viidata enne enampakkumise toimumist enampakkumishinnale;
e)
teave, mille isikud on esitanud pakkujatega suhte loomisel või selle ajal või selle suhte üle seire teostamise raames vastavalt artiklitele 19, 20, 21 ja 54;
f)
enampakkumise seire teostaja poolt vastavalt artikli 25 lõigetele 1-6 esitatud aruanded ja arvamused, välja arvatud need osad, mis on esitatud nimetatud aruannete mittekonfidentsiaalsetes versioonides, mis komisjon on avaldanud vastavalt artikli 60 lõikele 2;
g)
ärisaladused, mille on esitanud enampakkumisplatvormi või enampakkumise seire teostaja määramiseks korraldatud konkurentsi tagavas hankemenetluses osalevad isikud;
h)
teave selle kohta, millist algoritmi kasutati artikli 7 lõikes 2 osutatud seotud pakkumiste lahendamiseks juhusliku valiku teel;
i)
teave metoodika kohta, mida on kasutatud selleks, et määrata kindlaks, milline enampakkumishind on märkimisväärselt madalam kui järelturu valdav hind enampakkumise ajal ja enne seda, nagu osutatud artikli 7 lõikes 6.
2. Isik, kes on saanud konfidentsiaalset teavet, ei avalda seda ei otseselt ega kaudselt muul kui lõikega 3 ettenähtud viisil.
3. Lõikega 2 ei välistata konfidentsiaalse teabe avalikustamist juhul, kui:
a)
see on juba seaduslikul viisil tehtud üldsusele kättesaadavaks;
b)
see avalikustatakse pakkuja, pakkumispääsuga isiku või isiku, kes taotleb pakkumispääsu, kirjalikul nõusolekul;
c)
teabe avalikustamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine on liidu õigusest tulenev kohustus;
d)
teave avalikustatakse kohtuotsuse alusel;
e)
teave avalikustatakse liidus läbiviidavate kriminaal-, haldus- või kohtulike uurimiste või menetluste eesmärgil;
f)
enampakkumisplatvorm avalikustab teabe enampakkumise seire teostajale, et võimaldada tal täita oma ülesandeid või enampakkumistega seotud kohustusi või aidata teda selles;
g)
teave on koondatud või seda on töödeldud enne avalikustamist nii, et on ebatõenäoline, et sellest võiks eristada järgmist teavet:
i)
üksikud pakkumised või pakkumisjuhised;
ii)
üksikud enampakkumised;
iii)
üksikud pakkujad, tulevased pakkujad või pakkumispääsu taotlevad isikud;
iv)
üksikud pakkumispääsutaotlused;
v)
üksikud suhted pakkujatega;
h)
teave on osutatud lõike 1 punktis f, eeldusel et artikli 25 lõike 2 punktis c nimetatud teabe puhul teevad selle üldsusele avalikuks mittediskrimineerival ja nõuetekohasel viisil liikmesriikide pädevad asutused ning artikli 25 lõikes 2 nimetatud teabe puhul komisjon;
i)
teave on osutatud lõike 1 punktis g, eeldusel et see tehakse avalikuks liikmeriikide või komisjoni heaks töötavatele isikutele, kes on seotud lõike 1 punktis g osutatud konkurentsi tagava hankemenetlusega ning kes on oma töötingimuste kohaselt ise kohustatud hoidma ametisaladust;
j)
teave avalikustatakse seoses liidu õigusest tulenevate võimalike ametisaladuse hoidmisega seotud kohustuste täitmisega pärast 30 kuu pikkuse ajavahemiku lõppemist alates kas:
i)
sellest enampakkumise pakkumisaja alguse kuupäevast, mil konfidentsiaalne teave esmalt avalikustatakse, lõike 1 punktides a-d osutatud konfidentsiaalse teabe puhul;
ii)
enampakkumisplatvormi ja pakkuja vahelise suhte lõppemise kuupäevast, lõike 1 punktis e osutatud teabe puhul;
iii)
enampakkumise seire teostaja poolt aruande või arvamuse esitamise kuupäevast lõike 1 punktis f osutatud teabe puhul;
iv)
kuupäevast, mil teave esitati konkurentsi tagavas hankemenetluses, lõike 1 punktis g osutatud teabe puhul.
4. Meetmed selle tagamiseks, et enampakkumisplatvorm või enampakkumise seire teostaja, sealhulgas kõik nende alltöövõtjad, ei avalikustaks konfidentsiaalset teavet seadusevastaselt ning et sellisel seadusevastasel avalikustamisel oleksid tagajärjed, sätestatakse lepingutes, millega nad määratakse.
5. Konfidentsiaalset teavet, mida enampakkumisplatvorm või enampakkumise seire teostaja ning nende alltöövõtjad on saanud, kasutatakse üksnes neile enampakkumistega seoses pandud kohustuste või ülesannete täitmiseks.
6. Lõigetes 1-5 sätestatu ei takista konfidentsiaalse teabe vahetamist mis tahes enampakkumisplatvormi ja enampakkumise seire teostaja vahel ega neist ühe või teise ja:
a)
riiklike pädevate asutuste vahel, kes teostavad järelevalvet enampakkumisplatvormi üle;
b)
rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimise ning süüdlaste vastutuselevõtmise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste vahel;
c)
komisjoni vahel.
Erandina lõikest 2 ei avalikustata käesoleva lõike kohaselt vahetatud konfidentsiaalset teavet muudele kui punktides a, b ja c osutatud isikutele.
7. Iga isik, kes töötab või on töötanud enampakkumisplatvormi või enampakkumise seire teostaja heaks ja osalenud enampakkumistel, on kohustatud hoidma ametisaladust ning tagab konfidentsiaalse teabe kaitse käesoleva artikli kohaselt.
Artikkel 63
Keelte kasutamise kord
1. Teave, mida enampakkumisplatvorm esitab artikli 60 lõigete 1 ja 3 kohaselt või enampakkumise seire teostaja esitab artikli 60 lõike 2 kohaselt või nende määramislepingu alusel ning mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles.
2. Liikmesriik võib oma kulul tõlkida kogu lõikes 1 nimetatud teabe, mille enampakkumisplatvorm on esitatud, oma riigi keelde või keeltesse.
Kui liikmesriik tõlgib oma kulul kogu lõikes 1 osutatud teabe, mille on esitanud artikli 26 lõike 1 kohaselt määratud enampakkumisplatvorm, tagab iga liikmesriik, kes määras enampakkumisplatvormi vastavalt artikli 30 lõikele 1, et tema kulul tõlgitakse samasse keelde kogu lõikes 1 osutatud teave, mille on esitanud kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt artikli 30 lõikele 1 määratud enampakkumisplatvorm.
3. Pakkumispääsu taotlevad isikud ning pakkumispääsuga isikud võivad esitada järgmise teabe nende poolt lõike 4 kohaselt valitud Euroopa Liidu ametlikus keeles eeldusel, et liikmesriik on otsustanud selle teabe tõlkida lõike 2 kohaselt kõnealusesse keelde:
a)
nende pakkumispääsu taotlused, sealhulgas kõik täiendavad dokumendid;
b)
nende pakkumised, sealhulgas pakkumiste tagasivõtmised ja muudatused;
c)
kõik punktidega a või b seotud päringud.
Enampakkumisplatvorm võib nõuda kinnitatud tõlget rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavasse keelde.
4. Pakkumistaotluse esitajad, pakkumispääsuga isikud ja enampakkumisel osalevad pakkujad valivad ühe Euroopa Liidu ametliku keele, milles nad saavad kõik artikli 8 lõike 3, artikli 20 lõike 10, artikli 21 lõike 4 ja artikli 61 lõike 3 kohased teated.
Kõik muud suulised või kirjalikud teated, mille enampakkumisplatvorm edastab pakkumispääsu taotlejatele, pakkumispääsuga isikutele või enampakkumisel osalevatele pakkujatele, peavad olema esimese lõigu kohaselt valitud keeles, ilma et sellega kaasneksid täiendavad kulud kõnealuste taotlejate, isikute ja pakkujate jaoks, eeldusel et liikmesriik on lõike 2 kohaselt otsustanud tõlkida teabe kõnealusesse keelde.
Kuid isegi juhul, kui liikmesriik on otsustanud lõike 2 alusel tõlkida teabe käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt valitud keelde, võib pakkumispääsu taotleja, pakkumispääsuga isik või enampakkumisel osalev pakkuja loobuda oma õigusest, mis tuleneb käesoleva lõike teisest lõigust, ning esitada asjaomasele enampakkumisplatvormile eelneva kirjaliku nõusoleku üksnes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatava keele kasutamiseks.
5. Liikmesriigid vastutavad lõike 2 kohaselt tehtud tõlke täpsuse eest.
Isikud, kes esitavad lõikes 3 osutatud tõlgitud dokumendi ning iga enampakkumisplatvorm, kes teatab tõlgitud dokumendist lõike 4 kohaselt, vastutavad selle tagamise eest, et tõlge vastab originaalile.
XVII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 64
Kaebuse esitamise õigus
1. Enampakkumisplatvorm tagab kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi pakkumispääsu taotlejate, pakkumispääsuga isikute või selliste isikute poolt esitatud kaebuste käsitlemiseks, kelle puhul on pakkumispääsu andmisest keeldutud, see pääs on tühistatud või peatatud.
2. Liikmesriigid, kus teostatakse järelevalvet enampakkumisplatvormiks määratud reguleeritud turu või selle turu korraldaja üle, tagavad, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaebuste käsitlemiseks loodud kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu vastuvõetud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud ning neid on õigus edasi kaevata direktiivi 2004/39/EÜ artikli 52 lõikes 1 osutatud kohtutesse. Nimetatud õigus ei piira otse kohtute või pädevate haldusasutuste poole pöördumise õigusi, mis on ette nähtud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 52 lõike 2 rakendamise siseriiklike meetmetega.
Artikkel 65
Vigade parandamine
1. Kõikidest vigadest, mis on seotud käesoleva määruse kohaselt tehtud maksetega või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatise või hoiusega, teatatakse arvestussüsteemile või täitmis- ja tasaarvestussüsteemile niipea kui viga avastatakse.
2. Arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid võtavad kõik vajalikud meetmed nende vigade parandamiseks, mis on seotud käesoleva määruse kohaselt tehtud maksetega või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatise või hoiusega, olenemata sellest, kuidas viga avastati.
3. Isik, kes saab kasu lõikes 1 nimetatud veast, mida ei saa lõike 2 kohaselt parandada kolmandast osapoolest heauskse ostja sekkumisõiguste tõttu, ning kes oli või oleks pidanud olema veast teadlik, kuid ei teatanud sellest arvestussüsteemidele või täitmis- ja tasaarvestussüsteemidele, hüvitab kogu tekitatud kahju.
Artikkel 66
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. novembri 2010. aasta.