ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
KOMISJONI OTSUS,
7. detsember 2011,
hüvitusabi kohta, mida maksis Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA) aastatel 2008 ja 2009
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7260 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/157/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused aluslepingu (1) artikli 108 lõike 2 esimese lõigu alusel
ning arvestades järgmist.
I. MENETLUS
(1)
Kui komisjon oli saanud ajakirjandusest teada, et Kreekas põllumajanduskindlustusega tegelev asutus (edaspidi „ELGA”) on otsustanud maksta hüvitisteks 425 miljoni euro suuruse summa pärast seda, kui suur hulk põllumajandustoodete tootjaid oli 2009. aasta jaanuaris Kreekas protestinud halbadest ilmastikuoludest tuleneva tulude kaotuse pärast 2008. aastal, toimus 4. veebruaril 2009 kahepoolne kohtumine Kreeka ametiasutustega. Kohtumise tulemusena edastas Kreeka alaline esindus Euroopa Liidu juures 9. veebruari 2009. aasta kirjaga teavet kõnealuse meetme kohta.
(2)
Komisjon küsis 23. veebruari 2009. aasta kirjaga lisateavet. Kreeka ametiasutused vastasid 20. märtsi 2009. aasta kirjas komisjonile, et ELGA on sõlminud laenulepingu 425 miljoni euro suuruse summa maksmiseks hüvitisteks ning veel ühe laenulepingu 444 miljoni euro kohta, millest suur osa oli mõeldud hüvitiste maksmiseks 2008. aastal taimekasvatustoodangule ja kariloomadele tekitatud kahju eest, mille korvab samuti ELGA.
(3)
Komisjoni talitused palusid 4. mai 2009. aasta kirjas lisateavet. Kreeka ametiasutused vastasid 16. juuni 2009. aasta kirjaga. Komisjoni talitused teatasid 13. juuli 2009. aasta kirjaga Kreeka ametiasutustele, et 425 miljoni euro suurune hüvitiste meede 2009. aastaks registreeriti oletatava juhtumina numbri CP 196/2009 all ning et 2008. aastal makstud 444 miljoni euro suurust hüvitiste meedet peeti osas, mis hõlmab hüvitisi niisugustest põhjustest tingitud kahju eest, mille puhul maksab hüvitist ELGA, ebaseaduslikuks abiks nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (2) kohaldamiseks) (3) artikli 1 punkti f tähenduses ning registreeriti numbri NN 39/09 all.
(4)
Saanud Kreeka ametiasutustelt vastuse, mis kandis 18. augusti 2009. aasta kuupäeva, küsisid komisjoni talitused 14. septembri 2009. aasta kirjaga lisateavet. Lisaks sellele teatas komisjon kõnealuse kirjaga Kreeka ametiasutustele, et nende ametiasutuste edastatud teabe alusel, mille kohaselt maksti asjaomastele põllumajandusettevõtjatele 2009. aasta eest välja 425 miljonit eurot hüvitisi, registreeriti ka need hüvitised ebaseadusliku abina määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ning seda samuti numbri NN 39/09 all.
(5)
Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati 20. märtsi 2010. aasta Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnesoleva meetme kohta. Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkused, mis saadeti Kreeka ametiasutustele 6. mail 2010. Kreeka ametiasutused saatsid oma kommentaarid asjaomaste isikute märkuste kohta 21. juulil 2010.
(6)
Kreeka ametiasutused edastasid lisateabe kõnesoleva abi kohta 4. juunil 2010, 10. septembril 2010 ja 14. septembril 2010. Komisjon palus lisateavet 17. novembri 2010. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused vastasid 9. märtsi 2011. aasta kirjaga.
(7)
Kreeka ametiasutuste palvel toimus 31. märtsil 2011 kahepoolne kohtumine komisjoni talitustega. Kohtumise tulemusena saatsid Kreeka ametiasutused 11. mail 2011 ja 12. juulil 2011 lisateabe. Nende taotlusel toimus 11. novembril 2011 ka teine kahepoolne kohtumine komisjoni talitustega.
II. KIRJELDUS
(8)
Kreeka seadusega nr 1790/1988, milles käsitletakse Kreeka põllumajanduskindlustuse organisatsiooni korraldust ja toimimist ning millega kehtestatakse muud normid (5) (edaspidi „seadus nr 1790/1988”), loodi avalikku huvi esindav asutus nimega Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA). ELGA on eraõiguslik juriidiline isik, mis kuulub täielikult riigile. Seda kontrollib eespool osutatud seaduse artikli 12 kohaselt põllumajandusminister. ELGA haldab eelarvepunkte, mis on tema eelarvesse kantud tema nõukogu otsuste alusel, kusjuures selle nõukogu liikmed nimetab ametisse põllumajandusminister oma otsusega. ELGA ülesanne on eelkõige põllumajandusettevõtjate taime- ja loomakasvatustoodangu ning taime- ja loomaressursside kindlustamine looduslikest ohtudest tingitud kahju vastu.
(9)
Seaduse 1790/1988 artikli 3a (6) kohaselt on ELGAs kindlustamise skeem kohustuslik ning hõlmab looduslikke ohte, konkreetselt üleujutust, tormi, külmumist ja liiga suurt külma, lund, rahet, kõrget temperatuuri ja päikesekiirgust, liiga suurt või hooajavälist vihma, põuda, taimekultuuride putukatest tingitud ja fütopatoloogilisi haigusi, episootilisi haigusi, pikset tulekahju põhjustajana, maavärinat, merega seotud ohtu, kahju, mida põhjustavad taimedele metsloomad, ning palju veiste, lammaste ja kitsede haigusi.
(10)
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a (7) kehtestati põllumajandustootjatele, kes on põhjenduses 9 kirjeldatud kindlustusskeemi kohaselt kindlustatud isikud, spetsiaalne kindlustusmakse. See makse kujutab endast seadusandja kehtestatud makset kodumaiste põllumajandustoodete müügilt ja ostult ning selle tulud lähevad ELGA-le, mille ülesanne on ennetada ja hüvitada kahju, mida põhjustavad põllumajandusettevõtetele looduslikud ohud.
(11)
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a määrati spetsiaalseks kindlustusmakseks taimsete põllumajandustoodete puhul 3 % ja loomsete põllumajandustoodete puhul 0,5 % (8). Need maksemäärad kehtestavad pädevad ministrid selle ettepaneku põhjal, mille ELGA esitab põllumajandusministrile. ELGA tulud saadakse spetsiaalsest kindlustusmaksest ja neid kogub maksuamet, need kuuluvad riigi tuludena riigieelarvesse ning kantakse eraldi tulurubriiki. Need eelarvetulud makstakse ELGA-le välja maaelu arengu ja toiduministeeriumiks ümber nimetatud põllumajandusministeeriumi eelarvele, kandes sellesse igal aastal võrdse assigneeringu ettepaneku põhjal, mille ELGA selle ministrile teeb. ELGA ei mõjuta makse või hüvitiste summat mingil muul viisil.
(12)
ELGA kindlustab füüsilised ja juriidilised isikud, kes on põllumajandus-, loomakasvatus-, linnukasvatus-, mesindus-, kalandus-, vesiviljelus- või muude sarnaste ettevõtete omanikud või käitajad. ELGA eelarvetulud moodustuvad eelkõige tuludest, mis saadaks spetsiaalsest kindlustusmaksest. Lisaks on ELGA pädevuses seaduse nr 3147/2003 alusel ka abi andmine äärmise vajaduse korral planeerimiskavade raames, mis on seotud selle kahju hüvitamisega, mida on looma- ja taimeressurssidele tekitanud loodusõnnetused, erakorralised sündmused või halvad ilmastikuolud. Abikavasid rahastatakse riigieelarvest või laenudega. Asjaomased kavad hõlmavad riigiabikavasid, mis on komisjoni otsustega heaks kiidetud.
(13)
Majandusministri ja maaelu arengu ministri 30. jaanuari 2009. aasta määrusega nr 262037 (edaspidi „ministrite määrus”) nähti erakorraliselt ette 425 miljonit eurot hüvitisi 2008. aastal kantud kahju eest. Ministrite määruse kohaselt maksab ELGA kõnesolevaid hüvitisi mõne selles märgitud taimekultuuri toodangu vähenemise tõttu, mis oli 2008. viljelusaastal tingitud niisugustest halbadest ilmastikuoludest nagu põud, kõrge temperatuur, vihm ning asjaomaste taimede fütopatoloogilised ja putukatest tingitud haigused. Kahju on seotud mandli-, kirsi-, aprikoosi-, mõnda sorti virsiku-, ploomi-, pirni- ja õunapuude, spargli, orienttubaka, kartuli, puuvilla, oliivipuude ja teraviljade kasvatamisega.
(14)
Kreeka ametiasutuste teabe kohaselt võeti kahjutaseme kindlakstegemisel peale toodangu vähenemise mõne kultuuri puhul (teraviljad, puuvill) arvesse ka toodangu kvaliteedi langust. Toodangu vähenemine või kvaliteedi langus oli tingitud nimetatud aastal põllukultuure rünnanud ilmastikunähtuste koostoimest taimehaigustega, mida põhjustasid halvad ilmastikuolud.
(15)
Nende hüvitiste maksmiseks sõlmis ELGA ühe pangaga laenulepingu 425 000 000 euro kohta. Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2010-2019). Kolmel esimesel aastal (2010-2012) tasutakse sellelt laenult intressi ja kindlasummalist maksu Kreeka riigile summas 28 513 250 eurot aastas ning seitsmel järgmisel aastal (2013-2019) tasutakse intressi, tehakse tagasimakseid ja makstakse kindlasummalist maksu Kreeka riigile järgmiselt: 2013. aastal 89 227 536 eurot, 2014. aastal 85 087 786 eurot, 2015. aastal 81 025 536 eurot, 2016. aastal 76 963 286 eurot, 2017. aastal 72 901 036 eurot, 2018. aastal 68 838 786 eurot ja 2019. aastal 64 776 536 eurot. Laenuleping sõlmiti nii, et laenu ELGA huvides tagab Kreeka riik.
(16)
Kreeka ametiasutuste edastatud teabe kohaselt oli nende hüvitiste summa, mis ELGA 2008. aastal kindlustusega hõlmatud kahju eest välja maksis, 386 986 648 eurot. See summa saadi osaliselt kindlustushüvitistest - 88 353 000 euro ulatuses - ja osaliselt eelarvetuludest, mis laekusid 444 miljoni euro suurusest laenust.
(17)
ELGA sõlmis Kreeka seaduse nr 3074/2002 artikli 13 ja Kreeka seaduse nr 3147/2003 artikli 28 lõike 17 alusel ühe pangaga laenulepingu 444 000 000 euro kohta. Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2009-2018). Kolmel esimesel aastal (2009-2011) tasutakse sellelt laenult intressi ja kindlasummalist maksu Kreeka riigile summas 23 709 600 eurot aastas ning seitsmel järgmisel aastal (2012-2018) tasutakse intressi, tehakse tagasimakseid ja makstakse kindlasummalist maksu Kreeka riigile järgmiselt: 2012. aastal 87 138 171 eurot, 2013. aastal 83 789 143 eurot, 2014. aastal 80 395 714 eurot, 2015. aastal 77 002 286 eurot, 2016. aastal 73 608 857 eurot, 2017. aastal 70 215 429 eurot ja 2018. aastal 66 822 000 eurot. Laenuleping sõlmiti nii, et laenu tagab Kreeka riik ELGA huvides.
(18)
Teine osa laenust - 145 366 352 eurot - oli vajalik, et anda riigiabi, mis kiideti heaks komisjoni otsustega äärmise vajaduse tõttu vastu võetud planeerimiskavade raames, mis on seotud 2006. ja 2007. aasta tulekahjudega. Seda osa ELGA eelarvetuludest otsus ei käsitle.
III. KAHTLUSED, MIS KOMISJONIL UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE RAAMES TEKKISID
1. Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(19)
Riigi ressurssidest antav abi. Komisjon leidis, et see tingimus on praegusel juhul täidetud, sest kõnesolevates riigisisestes õigusaktides (vt põhjendus 11) on selgelt sätestatud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja et need on riigiga seostatavad.
(20)
Enne menetluse algatamist edastatud lisateabe hulgas märkisid Kreeka ametiasutused, et nad kavatsevad tõsta spetsiaalse kindlustusmakse määra, et suurendada ELGA tulusid. ELGA tulude suurendamist käsitlevas teabes ei olnud aga selles menetlusetapis esitatud täpset teavet, mis võimaldab järeldada, et niisugusest suurendamisest piisab kõnesolevate laenude tagastamiseks ja hüvitiste maksmiseks tootjatele vaadeldavatel aastatel. Ei saanud seega välistada, et kõnesolevaid meetmeid rahastatakse ka muudest riigi ressurssidest, mis on ELGA käsutuses.
(21)
Meetmed, mis kahjustavad kaubavahetust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi. Hüvitised, mis ELGA maksis kohustusliku kindlustusskeemi raames välja 2008. aastal, on seotud mitme taimset ja loomset päritolu Kreeka põllumajandustootega ning need, mis ta maksis välja 2009. aastal, mitme põllukultuuriga (vt põhjendus 13). Komisjon tuvastas seega menetluse algatamise etapis, et hüvitised annavad kohalikele tootjatele eelise võrreldes liidu tootjatega, kes sama toetust ei saa. Põllumajandussektor on liidu tasandil avatud konkurentsile ja järelikult tundlik igale meetmele, mis võetakse ühe või teise liikmesriigi kasuks. Hüvitised võivad seega moonutada konkurentsi siseturul ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(22)
Meetmed, mis soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Küsimuses, kas ELGA maksed kohustusliku looduslike ohtude vastu kindlustamise skeemi raames andsid valikulise eelise, leidis komisjon, et a priori tuleb meedet pidada valikuliseks seetõttu, et ELGA hüvitiste puhul piirduti kindlate põllumajandustoodetega.
Komisjon oli arvamusel, et võib väita, et põllumajandussektori iseärasuste ja asjaolu tõttu, et sektor sõltub erinevalt teistest sektoritest kindlatest ilmastikuoludest, samuti selle haavatavuse tõttu looduslike ohtude suhtes Kreekas, on vaja välja töötada riiklik skeem, mis tagab minimaalse hüvitamise taseme solidaarsuse põhimõttel. Kuna hüvitisi, mida ELGA maksab kohustusliku kindlustusskeemi raames, rahastatakse spetsiaalsest kindlustusmaksest saadavatest tuludest, leidis komisjon, et neid võib käsitada nii, et need ei anna abisaajatele põhjendamatut eelist.
Niisugune põhjendus, mis rajaneb skeemi loogikal ja laadil, ei saa selle skeemi puhul siiski hõlmata Kreeka riigi täiendavaid rahanduslikke sekkumisi (mis ületavad kohustuslikke makseid). Komisjoni käsutuses oli aga uurimismenetluse algatamise etapis piisav teave, mille alusel järeldada, et see on nii. Eelkõige oli komisjonil kahtlusi, kas meetmeid rahastatakse ikka ilma riigi täiendava sekkumiseta.
(23)
Nendel põhjustel järeldas komisjon uurimismenetluse etapis, et ei saa välistada, et hüvitised, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
2. Meetmete kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks
(24)
Komisjon leidis, et kuna abi anti ja maksti, ilma et sellest oleks eelnevalt teatatud, on tegemist ebaseadusliku abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.
3. Esialgne hinnang abi siseturuga kokkusobivusele
(25)
Kuna Kreeka ametiasutused väitsid, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, ei olnud komisjonil uurimismenetluse algatamise hetkel vajalikku teavet, et hinnata abi kokkusobivust abi andmise ajal, s.o 2008. ja 2009. aastal kohaldatavate õigusaktidega. Praegusel juhul on tegemist ühenduse suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 (9) (edaspidi „suunised”) ja eriti selle peatükiga V.B, milles käsitletakse toetusi põllumajandustootmisele või põllumajanduslikele tootmisvahenditele tekkinud kahju hüvitamiseks.
(26)
Edastatud teabe põhjal näis, et enamiku põllukultuuride puhul ette nähtud hüvitised olid mõeldud selleks, et hüvitada kahju, mis moodustab vähemalt 30 %, võttes arvesse tootmise vähenemist või kvaliteedi langust mõne toote puhul asjaomase aasta jooksul, mis on tingitud üle ühe ebasoodsa ilmastikunähtuse koostoimest ja mõne põllukultuuri puhul ka taimehaigustest. Kreeka ametiasutuste edastatud teave ei sisalda andmeid kõnesolevate hüvitiste arvutamise meetodi kohta.
(27)
Komisjonil oli seega kahtlusi, kas selle abi võib tunnistada kokkusobivaks suuniste peatükiga V.B.
IV. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(28)
Märkusi esitanud huvitatud isikud on Euroopa Põllumajandussaaduste ja Toiduainetega Kauplejate Komitee (edaspidi „kauplejate komitee”), Euroopa Teravilja-, Loomasööda-, Õlivilja-, Oliiviõli-, Oliivi-, Rasva- ja Toiduainetekaubanduse Komitee (edaspidi „kaubanduskomitee”) ning üks kolmas isik, kes palus, et tema nimi jäetaks saladusse.
(29)
Iseseisvate kauplejate (kolmas huvitatud isik) ning kauplejate komitee ja kaubanduskomitee puhul, mille tegevusala on iseseisvate kauplejate huvide kaitse, leiavad huvitatud isikud, et praegune algselt põllumajandusettevõtjatele antud abi viib tegelikult selleni, et moodustuvad põllumajanduskooperatiivid ja nende ühingud, mis seetõttu, et neil on põllumajandustoodete ladustamise ainuõigus, konkureerivad seega iseseisvate kauplejatega.
(30)
Huvitatud isikute sõnul ei esitanud Kreeka tõendeid, mis näitaksid, et kõnesolevaid hüvitisi on makstud kahju eest, mis on tingitud halbadest ilmastikuoludest. Kreeka ametiasutused ei esitanud asjaomaste ilmastikuolude laadi analüütilist kirjeldust, mis kinnitaks asjakohast meteoroloogilist teavet, nagu on suunistega ette nähtud.
(31)
Huvitatud isikute arvamuse kohaselt ei täpsustanud Kreeka ametiasutused ei arvutusmeetodit, mida kõnesolevate hüvitiste arvutamisel kasutati, ega kantud kahju alampiiri. Lisaks piirduti kõnesolevate hüvitiste puhul kindlate põllumajandustoodetega, kuigi teiste toodete valmistajad, kelle puhul oli hüvitiste maksmine välistatud, kaotasid samuti ühe osa oma vastavast toodangust.
(32)
Huvitatud isikud olid muu hulgas arvamusel, et hüvitiste maksmine mõjutas lõpptoodete hindade kujunemist seetõttu, et asjaomaste toodete hind alanes tänu nendele hüvitistele. Nii et see abi andis asjaomastele tootjatele majandusliku eelise, võimaldades neil turustada selle osa oma toodangust, mida ebasoodsad ilmastikuolud ei kahjustanud, konkurentsi moonutavates tingimustes. Teisalt olid eraturustajad (näiteks kauplejad, jahuveskid, loomasöödaveskid, linnu- ja seakasvatajad jt) sunnitud järgima põllumajanduskooperatiivide ja nende ühingute peale sunnitud hinnapoliitikat, mis asetas kooperatiivid monopoolsesse seisundisse.
(33)
Lisaks tuleks kindlustuskatte puhul, mida ELGA seoses põllumajandussektorit ähvardavate ohtudega pakub, järgida proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Huvitatud isikute arvates ei ole lubatav, et ELGA 2008. ja 2009. aastal makstud hüvitiste summad ületavad vastavalt kolm või neli korda nende aastate kindlustusmaksete kogusummasid.
(34)
Huvitatud isikute sõnul koormas ELGA 2009. aastal võetud uue laenuga liigselt eelarvetulusid, mida ta saab järgmisel kümnel aastal, sest tal oli juba kohustus tagastada laen, mille ta oli võtnud 2008. aastaks ja millega ta oli ette panti pannud järgmiste aastate kindlustusmaksed. Huvitatud isikud juhtisid lisaks tähelepanu veel kahele laenule, mis ELGA võttis 2009. aastal, st 350 miljoni euro suurusele laenule, mille ELGA võttis Pireuse Pangast, ja 112 miljoni euro suurusele laenule, mille ta võttis Kreeka Põllumajanduspangast ja Kreeka riiklikust pangast.
(35)
Huvitatud isikud arvasid ka, et 444 miljoni euro ja 415 miljoni euro suurune laen kujutavad riigi tagatisega sõlmitud laenulepingute vormis endast eelarvetulusid, mis lisanduvad kindlustusmaksetele, mille tasumine on ette nähtud seadusega. Neid laene tuleks seega pidada riigi ressurssideks.
V. KREEKA MÄRKUSED
1. Üldmärkused 2008. ja 2009. aastal antud hüvitusabi kohta
(36)
Kreeka ametiasutuste sõnul ei kujuta hüvitusabi, mida ELGA aastatel 2008 ja 2009 maksis, endast riigiabi.
Kindlustusskeemi rahastamine tagatakse spetsiaalsete kohustuslike maksetega, mida põllumajandusettevõtjad tasuvad. Kuna selle kindlustusskeemi puhul tuleb järgida ühiskondliku solidaarsuse põhimõtet, ei tohi spetsiaalsed kohustuslikud maksed esiteks olla rangelt proportsionaalsed kindlustatava riskiga ja teiseks ei tohi makstavate hüvitiste summa olla tingimata proportsionaalne kindlustatava tuluga (10). Kreeka ametiasutuste sõnul on järelikult tegemist tõeliste hüvitistega, mida makstakse selleks, et hüvitada kahju, mida tekitasid põllumajandustoodangule halvad ilmastikuolud, ning seda Kreeka õigusaktide kohaselt, milles käsitletakse ELGA makstavaid põllumajanduskindlustushüvitisi.
Lisaks on ELGA Kreeka ametiasutuste arvates võimeline maksetähtpäeval oma rahalisi kohustusi kohustusliku kindlustusskeemi raames täitma. ELGA seda suutlikkust tugevdab asjaolu, et kohaldatakse uut seadust nr 3877/2010 põllumajandustegevuse kaitse ja kindlustamise süsteemi kohta, milles on nähtud ette täiendavad rahastamisallikad ELGA huvides. Seaduse kohaselt suurendatakse enamikul juhtudel spetsiaalset kindlustusmakset (taimset päritolu toodangule põhjustatud kahju puhul 3-4 % ja loomset päritolu toodangule põhjustatud kahju puhul 0,50-0,75 %). Lisaks luuakse sellega vabatahtlik kindlustus kahju puhul, mida kohustuslik kindlustus ei hõlma, ning üldine kindlustus, mille makseid peavad ELGA-le tasuma füüsilised isikud, kelle põhitegevusala ei ole põllumajandus, ja juriidilised isikud, mille aktsiate enamus ei kuulu isikutele, kelle põhitegevusala on põllumajandus.
(37)
Isegi kui hüvitusabi tuleb pidada riigiabiks, leiavad Kreeka ametiasutused siiski, et see on kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ja suunistega. Kreeka ametiasutused esitasid komisjoni talitustele üksikasjaliku teabe iga abi kohta, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal andis, näidates ära asjaomase põllumajandusettevõtja nime ja maksukohustuslase numbri, maakonna, kus maatükk paikneb, põllukultuuritüübi, põllukultuuri mõõtühiku ja kasutatud ühikute arvu, abi summa ja selle andmise kuupäeva, kahju kirjelduse ja selle ulatuse võrreldes tavalise tootmismahuga.
(38)
Hüvitusabi kohta, mida anti 2008. ja 2009. aastal kahju eest, mis hävitas üle 30 % tavalisest taimekasvatustoodangust, arvavad Kreeka ametiasutused, et täidetud on kõik tingimused, mis on nähtud ette suuniste punktidega 124-130 ja komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (11) (edaspidi „erandimäärus”) artikliga 11.
(39)
Kreeka ametiasutuste arvates maksti sellist abi asjaomastele tootjatele või tootjaorganisatsioonidele, millega tootjad on liitunud, suuniste kohaselt ja eespool osutatud erandimääruse alusel. Kreeka ametiasutused kinnitasid eelkõige, et:
a)
abi summa ei ületanud ühelgi juhul tegelikku kahju, mida tootjad kandsid;
b)
abi koguosatähtsuse puhul järgiti erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimusi, sest ELGA ei maksnud mingit hüvitist, mis ületaks 74,8 % toote müügitulu vähenemisest halbade ilmastikuolude tõttu;
c)
abikõlbliku kahju maksimaalsummast lahutati kõik kindlustuskeemi raames saadud summad ja ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu tegemata jäänud kulutused;
d)
kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil ning
e)
abi andmise otsus tehti ja väljamaksmine toimus vastavalt kolme ja nelja aasta jooksul pärast kahju kandmist, nagu on nähtud ette erandimääruse artikli 11 lõikega 10;
f)
abi ei kumuleerunud teiste riigiabikavadega ega liikmesriikide või liidu antavate rahaliste toetustega abikõlblike kulude osas. Asjaomased tootjad ei olnud saanud kõnesolevat abi sama kahju hüvitamiseks rohkem kui ühe õigusakti alusel, nii et see abi oli antud kas suuniste, erandimääruse või komisjoni 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2007 (milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris) (12) (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”) või komisjoni 22. jaanuari 2009. aasta teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (13) (edaspidi „teatis „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” ”) alusel.
(40)
Tavalise tootmismahu arvutamise meetodi teemal esitasid Kreeka ametiasutused teabe kasutatud meetodi kohta ja kinnitasid, et järgitakse suuniste punktiga 128 ette nähtud tingimusi, mille kohaselt peab juhul, kui kasutatakse alternatiivset meetodit, see meetod olema tüüpiline ega tohi põhineda ebaharilikult suurtel saakidel. Eelkõige hindavad halbadest ilmastikuoludest tingitud kahju iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil agronoomid kohapealsete hinnangute põhjal, nagu on nähtud ette määrusega ELGA kindlustuse kohta. Agronoom-hindaja mõõdab kohapealse kontrolli käigus maatüki ulatust kõikide sobivate vahenditega (mõõdulint, maatükkide kindlakstegemise kaardid, GPS-seade) ja kui tegemist on puukultuuridega, loeb ta üle puud. Seejärel hindab agronoom maatükilt oodatavat tootmismahtu, võttes arvesse kasutatavaid maaviljelustehnikaid (eelkõige istutamistihedust, pügamissüsteemi puukasvatuses, varaseid kultuure, mille puhul kasutatakse plastlehti, niisutussüsteemi), kasvatatavate liikide sorte, aastaste põllukultuuride puhul eelmist kultuuri, põllukultuuri kasvatamist (eelkõige väetamist ja võitlust röövikutega), mullaviljakust ja tootmisaasta võimalikke iseärasusi (näiteks põud, vilja moodustumise probleemid). Lõpuks hinnatakse maatükilt oodatud tootmismahule tekitatud kahju määra. Et teha kindlaks kahju määr, võetakse maatükilt eri kohtadest proovid, arvestades oodatud tootmismahu kvantitatiivset vähenemist, kvaliteedi langust kahju tõttu, põllukultuuri kasvatamist pärast kahju toimumist (näiteks taimede lisakaitse, täiendav rohimine, kahjustatud viljade eemaldamine).
2. Konkreetsed märkused 2008. aastal antud hüvitusabi kohta
(41)
Abist, mida ELGA 2008. aasta jooksul andis (st 386 986 648 eurost) maksti 373 257 465,71 eurot hüvitisi tootjatele selleks, et hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule halvad ilmastikuolud. Selle abi puhul kohaldas ELGA taimekasvatustoodangu kindlustamise määruse artiklit 6, milles käsitletakse põllumajandustootjatele halbade ilmastikuolude tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks makstavaid hüvitisi niisugustena, nagu on nähtud ette riikliku seadusega 1790/1988, millega luuakse ELGA kindlustusskeem.
(42)
Kreeka esitas kõnesoleva abi teemal meteoroloogilise teabe halbade ilmastikuolude kohta, mida täheldati viljelusaastal 2007-2008. Ametiasutused tunnistasid ametlikult neid ebasoodsaid ilmastikunähtusi. Tegemist on eelkõige suvekuumusega, mida esines 2007. aasta juuni lõpus ja juulis kogu riigis, tugevate vihmadega mitmes riigi piirkonnas 2007. aasta oktoobris ning kuivade ja kuumade katabaatiliste tuultega samal kuul Kreetal, tormide ja rahega 2008. aasta augusti algul Mandri-Kreeka mõnes loodepoolses ja keskosa maakonnas ning tormidega sama augustikuu lõpus Magneesia, Viotia ja Ida-Atika aladel ning Euboia ja Kreeta saartel.
Eelkõige maksti hüvitisi kahju eest, mis ületab tavalise tootmismahu järgmised määrad (14).
Kahju alammäära protsent võrreldes tavalise tootmismahuga
Hüvitiste kogusumma
(eurodes)
Kahju kannatanud põldude arv
Protsent hüvitiste kogusummast
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Kokku
373 257 465,71
666 406
100
Lisaks maksis ELGA lisahüvitisi summas 2 472 785,97 eurot tootjatele, kes kandsid samal viljelusaastal 2007-2008 halbade ilmastikuolude tõttu järkjärgulist kahju samale taimekasvatustoodangule. 6,98 % puhul nende hüvitiste kogusummast oli kahjutase ka 20-30 % tavalisest tootmismahust ja 93,02 % puhul nende kogusummast hävines üle 30 % tavalisest tootmismahust.
(43)
Abina, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2008. aastal maksis, anti muu hulgas ka järgmist abi:
a)
abi summas 7 338 119,74 eurot loomaressursside kaotuse eest. Selle kahju hulgast vastas 1 860 279,67 eurot loomaressursside kaotustele halbade ilmastikuolude tõttu, 3 188 825,78 eurot kujutas endast kaotusi loomahaiguste tagajärjel ja 2 289 014,29 eurot kaotusi muu kahju tõttu (näiteks metsloomade, s.o karude, huntide ja hulkuvate koerte ründed). Seda abi peavad Kreeka ametiasutused tõeliseks hüvitiseks kohustusliku kindlustusskeemi raames ning see ei kujuta riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;
b)
abi summas 114 374,86 eurot kahju eest, mille tekitasid taimekasvatustoodangule karud. See abi anti ühenduse kava LIFE raames pruunkaru kaitsmiseks Kreekas. Abi anti 100 % ulatuses; ning
c)
abi summas 3 803 901,72 eurot korrektiivmeetmeteks, millega parandada tähelepanematusvead hindamisaruannetes, mis käsitlevad taimekasvatustoodangu vähenemist ja loomaressursside kaotusi. Need vead, mis tuvastati pärast abi väljamaksmist põllumajandusettevõtjatele, kujutavad endast ELGA võlgu asjaomaste abisaajate ees.
3. Konkreetsed märkused 2009. aastal antud hüvitusabi kohta
(44)
Hüvitiste puhul, mis maksti välja 2009. aastal ministrite 30. jaanuari 2009. aasta otsuse alusel summas 415 019 452 eurot, on asjaomased tooted, kahju põhjustanud ilmastikuolud ja kahju kirjeldus esitatud järgmises tabelis.
Põllumajandustoode
Hüvitise Kogusumma
(eurot)
Halvad ilmastikuolud
Põhjustatud kahju kirjeldus
1.
Mandlid
Kirsid
Aprikoosid (sort „Bebekou”)
Õunad
Ploomid
Pirnid
56 580 555
(kõikide toodete puhul)
Kõrge temperatuur ja suvekuumus;
soe ja kuiv talv;
pikaajaline põud;
äkilised temperatuurimuutused
Kõrge temperatuur ja suvekuumus 2007. aasta suvel avaldasid negatiivset mõju nende toodete toodangule ja eelkõige puuviljade moodustumisele. Kestev põud 2007. aastal ja äkilised temperatuurimuutused põhjustasid tootmismahu vähenemise. Lisaks ei olnud sooja ja kuiva talve tõttu mitme puukultuuri puhkeajad piisavad.
2.
Kalapüük
10 970 348
Samad klimaatilised tingimused nagu punktis 1
Sama kahju nagu punktis 1.
3.
Spargel
6 751 747
Soe ja kuiv talv;
madal temperatuur
Soe ja kuiv talv 2007. ja 2008. aastal aitas kaasa spargli suurenevale kataboolsele tegevusele ning tekitas ladustatud toitainete kaotuse. Need tingimused põhjustasid spargli tulevase tootmismahu järsu vähenemise. Juba vähenenud toodangule avaldas mõju madal temperatuur 2008. aasta veebruaris, mis pidurdas kasvu. See põhjustas spargli saagi edasise vähenemise Kreekas 2008. aastal.
4.
Orienttubakas
13 817 834
Kõrge temperatuur ja suvekuumus;
põud
Kõrge temperatuur ja suvekuumus 2007. aasta suvel koostoimes põuaga raskendasid putukatest tingitud haiguste ja ripslaste tekitatud viiruse ravi ning põhjustasid tubakatoodangu vähenemise kogu riigis.
5.
Suvekartul
7 220 996
Kõrge temperatuur
Kõrge temperatuur 2006. ja 2008. aasta suvel raskendas suvekartuli putukatest põhjustatud ja fütopatoloogiliste haiguste ravi mitmes Kreeka maakonnas.
6.
Puuvill
109 564 462
Pikaajaline põud;
kuum suvi;
külm sügis;
vihm
Pikaajaline põud vähendas veevarusid. Kuum suvi, millele järgnes külm sügis, koostoimes ülemäärase vihmaga 2008. aasta septembri lõpu poole põhjustas puuvillatoodangu vähenemise ja kvaliteedi alanemise kogu riigis.
7.
Oliivid
72 026 112
Põud.;
külm;
vihm
Pikaajaline põud, külm 2008. aasta veebruaris pärast pehmet talve, kõrge temperatuur ja ülemäärane vihm oliivipuude õitsemise ajal põhjustasid oliivitoodangu olulise vähenemise kogu riigis.
8.
Teraviljad (mais, pehme nisu, oder, kaer, rukis, riis)
138 087 394
Vihm;
temperatuuri kõikumine
Vihm ja temperatuuri kõikumine 2008. aasta kevadel ja sügisel põhjustasid teraviljatoodangu halvenemise ja lõid soodsa pinnase fütopatoloogiliste haiguste arenguks. Kvaliteedi langus on tingitud ka toitainete (valgud, gluteen) puudusest halbade ilmastikuolude tõttu.
Kokku
415 019 448
(45)
Kreeka ametiasutuste sõnul peetakse hüvitiste hulgast, mille summa on 415 019 452 eurot, 871 tootjale makstud abi summas 27 614 905 eurot siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja suuniste tähenduses.
(46)
Selle abi ülejäänud osa summas 387 404 547 eurot maksti välja 784 408 tootjale. Kreeka ametiasutuste sõnul on abi siseturuga kokkusobiv aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja erandimääruse tähenduses.
Kreeka ametiasutuste arvates vastas abi kõikidele erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimustele. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
abi koguosatähtsus ei ületanud 80 % toote müügitulude vähenemisest halbade ilmastikuolude tõttu;
b)
kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtja tasandil;
c)
kahju summa ei hõlmanud halbade ilmastikuolude tõttu tegemata jäänud kulutusi ning tootjad ei saanud hüvitisi teistelt kindlustusasutustelt;
d)
kõnesolevad hüvitised maksti välja otse põllumajandustootjatele;
e)
kõnesoleva abi andmise otsus tehti ja abi maksti välja vastavalt kolme ja nelja aasta jooksul pärast kahju kandmist;
f)
tavalise tootmismahu arvutamise meetod on sama, mida on kirjeldatud põhjenduses 42 aastal 2008 antud abi kohta.
(47)
Kreeka ametiasutused leiavad, et isegi kui abi ei saanud pidada tõeliseks hüvitiseks (vt põhjendus 36) või erandimäärusele vastavaks (vt põhjendus 46), tuleb seda pidada vastavaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b ja teatisele „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik”.
Abi andmine muutis asjaomaste põllumajandusettevõtjate juurdepääsu rahastamisele lihtsamaks. Nii tagasid need hüvitised rahandusliku likviidsuse Kreekas primaarsele toodangule - ainus sektor, millele Kreeka riik sai tugineda oma majanduskriisi esimestel kuudel, et vältida ohte Kreeka majanduse teistes sektorites. Abi ei antud siiski täpseid kriteeriume kohaldamata. Seda anti ainult tegelike majandusprobleemide korral, mis olid seotud eranditult põllumajandustoodete tootmisega, ja konkreetsemalt probleemide korral, mida halvad ilmastikuolud põllumajandustoodangule põhjustasid (vt põhjendus 44). Suurema osa puhul sellest abist ei kehtestatud ülemmäära ega iga tootja probleemi taset, sest eesmärk oli toetada Kreeka majandust üldiselt.
(48)
Teatise punkti 7 alapunkti a kohaselt kohaldab komisjon teatamata abi osas (15) kõnealust teatist siis, kui abi anti pärast 2008. aasta 17. detsembrit. Kreeka ametiasutused on seega arvamusel, et teatamata abi suhtes kohaldatakse nimetatud teatise punkti 7 alapunkti a, sest seda abi anti pärast 2008. aasta 17. detsembrit.
(49)
Kreeka ametiasutused arvavad, et ministrite 30. jaanuari 2009. aasta määrusega erakorralise abina ette nähtud käesoleva abi puhul on täidetud kõik teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punktis 4.2.2 kehtestatud tingimused. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
abi anti abikava vormis, sest see põhines eespool osutatud ministrite määrusel;
b)
seda anti ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juulil 2008 raskustes vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et seda abi anti eranditult füüsilistele isikutele ning et enamik neist oli Kreeka õigusaktide kohaselt vabastatud kohustusest esitada tuludeklaratsioon, sest nende aastatulu oli alla 12 000 euro. Kõikidel tootjatel, kes said kõnesolevaid hüvitisi, oli pankadega tehinguid pooleli, sest see abi kanti neile pangakontodele. Kreeka ametiasutused kinnitavad, et asjaomased tootjad olid maksejõulised ja neil oli võimalus saada piisav pangapoolne rahastamine. Järelikult ei olnud need tootjad abi väljamaksmise ajal raskustes;
c)
abikava ei kohaldatud ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad kalandussektoris;
d)
abi ei olnud ei eksporditoetus ega abi, mis soodustab kodumaiseid tooteid võrreldes imporditud toodetega;
e)
abi anti 2009. aasta jooksul ja seega enne 2010. aasta 31. detsembrit, nagu on nähtud ette teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis f;
f)
abi summa põllumajandusettevõtja kohta kõikus vahemikus 7 501-15 000 eurot.
(50)
Vastavalt teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktile g, nagu seda muudeti 2009. aasta oktoobris, ei tohiks iga asjaomase põllumajandusettevõtja saadud abi tuua kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 15 000 euro. Kreeka ametiasutuste arvates ei tohiks asjaolu, et ELGA ei saanud asjaomaselt põllumajandusettevõtjatelt paberkandjal või elektroonilisel andmekandjal deklaratsiooni jooksval majandusaastal saadud muu vähese tähtsusega abi ja ühenduse ajutisel meetmel põhineva abi kohta, olla formaalsus. Seega ei tohiks selle formaalsuse täitmata jätmise tõttu teha järeldust, et teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis g, nagu seda muudeti 2009. aasta oktoobris, kehtestatud tingimust ei täidetud, seda enam, et Kreeka ei andnud - nagu võib näha ELGA masinsüsteemist - ajavahemikul 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2010 põllumajandusliku esmatootmise sektori tootjatele vähese tähtsusega abi või abi teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” alusel.
(51)
Kreeka ametiasutuste arvates võib sellest 387 404 547 euro suurusest summast 75 382 500 eurot igal juhul kuuluda vähese tähtsusega abi määruse kohaldamisalasse.
(52)
Kreeka ametiasutused leiavad, et eespool nimetatud abi summas 75 382 500 eurot vastas kõikidele tingimustele, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1535/2007, milles käsitletakse vähese tähtsusega abi. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõike 2 kohaselt ei saanud põllumajandusettevõtjad eespool nimetatud abi puhul hüvitisi, mis ületaksid majandusaastatel 2008-2010 7 500 eurot põllumajandusettevõtja kohta;
b)
kõnealuse vähese tähtsusega abi kumulatiivne summa, mida Kreeka andis põllumajandusettevõtjatele kolme majandusaasta jooksul, ei ületanud 75 382 500 eurot, st Kreeka maksimaalset kumulatiivset summat, mis on nähtud ette määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 3 ja lisas.
4. Tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta
(53)
Kreeka väidab, et huvitatud isikud ei ole esitanud tõendeid, mis näitaksid, et hüvitised mõjutasid nende liikmete seisundit siseturul.
(54)
Märkuse kohta, mille kohaselt ei esitatud halbade ilmastikuolude laadi kirjeldust, rõhutavad Kreeka ametiasutused, et niisugune kirjeldus ei ole hüvitisi käsitleva ministrite otsuse kohaselt vajalik ning et vaja oli hoopis tõendada, et esiteks esinesid halvad ilmastikuolud ja teiseks moodustab põhjustatud kahju vähemalt 30 % tavalisest tootmismahust. Kreeka edastas komisjoni talitustele esitatud märkustes analüütilised andmed kõnesolevate ilmastikuolude kohta, mis kinnitavad vastavat meteoroloogilist teavet.
(55)
Märkuse kohta, mille kohaselt ei ole Kreeka täpsustanud ei kõnesolevate hüvitiste arvutamisel kasutatud meetodit ega kantud kahju alammäära, meenutavad Kreeka ametiasutused, et nad edastasid komisjonile esitatud märkuste raames üksikasjaliku teabe nendes kahes küsimuses.
(56)
Kreeka ametiasutuste sõnul ei mõjutanud kõnesolevate hüvitiste maksmine lõpptarbijaid, sest põllumajandustoodete hindade alanemine ei toonud kaasa jaehinna langust. Selle seisukoha tõenduseks esitasid Kreeka ametiasutused artikleid Kreeka ajakirjandusest, mis näitavad, et jaehinnad jäid mitme põllumajandustoote puhul - sealhulgas praegusel juhtumil vaadeldavad tooted - kõrgeks vaatamata sellele, et nende põllumajandustoodete hulgihinnad langesid.
VI. ABI HINDAMINE
1. Riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(57)
Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 on tunnistatud igasugune liikmesriigilt tulenev või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon leiab, et eespool nimetatud tingimused on kõnesolevate meetmete puhul täidetud.
(58)
Riigi ressurssidest antav abi
Nagu ilmneb Euroopa Kohtu praktikast, st 22. märtsi 2003. aasta otsusest kohtuasjas C-355/00: Freskot AE vs. Elliniko Dimosio (16) (edaspidi „kohtuasi Freskot”), on see tingimus praegusel juhul täidetud, sest kõnesolev riigisisene seadusandja on selgelt sätestanud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja need on seostatavad riigiga Euroopa Kohtu praktika tähenduses (17).
Nagu Freskoti kohtuasjas, nii ilmneb ka praegusel juhtumil seaduse 1790/1988 artiklist 5a (vt ka põhjendus 11) ja teistest kehtivatest Kreeka õigusnormidest, et ELGA eelarvetulusid, mis saadakse spetsiaalsest maksest, kogub maksuamet, need kantakse riigi tuludena riigieelarvesse ning makstakse välja ELGA-le põllumajandusministeeriumi (mis on nüüd maaelu arengu ja toiduministeerium) eelarvele. Asjaolust, et need maksed kirjendatakse riigi eelarvetuludena, piisab seega, et võtta seisukoht, et ELGA makstavad hüvitised tulevad riigi ressurssidest.
Seaduse 1790/1998 (18) artikli 2 kohaselt võib ELGA lisaks põllumajandusministri otsusega anda abi või maksta abisaajatele hüvitisi riigieelarvest vahendite ülekandmise või laenude teel, mida ELGA on Kreeka riigi tagatisega võtnud nii, et Kreeka riik kohustub laenu tagastama.
Euroopa Kohtu praktikast ilmneb aga, et nii vahetult riigi antud eelised kui ka need eelised, mida antakse riigi määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku kaudu, kujutavad endast riigi ressursse aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (19). Järelikult kujutavad need kaks laenu, mille ELGA võttis Kreeka riigi tagatisega 2008. ja 2009. aastal makstud hüvitiste jaoks (vt põhjendused 15-17), endast praegusel juhul riigi ressursse aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest need kuuluvad ELGA vahendite hulka, kuid ELGA on eraõiguslik juriidiline isik, mis kuulub täielikult riigile ja mida kontrollib põllumajandusminister (vt ka põhjendus 8).
(59)
Meetmed, mis kahjustavad kaubavahetust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi
Komisjon märgib, et hüvitised annavad riigi tootjatele eelise võrreldes ühenduse tootjatega, kes ei saa sama toetust. Põllumajandussektor on liidu tasandil avatud konkurentsile (20) ja järelikult tundlik igale meetmele, mis võetakse ühe või teise liikmesriigi kasuks (21). Kõnesolevad hüvitised võivad seega moonutada konkurentsi siseturul ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(60)
Meetmed, mis soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist
Euroopa Kohtu praktika (22) kohaselt peetakse abiks eelkõige riigi meetmeid, mis ei ole toetused selle sõna kitsamas tähenduses, kuid mis eri vormis vähendavad ettevõtja eelarvel tavaliselt lasuvaid kulutusi ja mis seetõttu sarnanevad toetustega nii oma laadilt kui ka toimelt.
Freskoti kohtuotsuses järeldas Euroopa Kohus, et mõiste „ettevõtja” aluslepingu artikli 102 tähenduses ei tähista niisugust asutust nagu ELGA selle tegevuse osas looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames (vt kohtuotsuse punktid 79 ja 88).
Tegelikult on kõnesoleval kohustuslikul kindlustusskeemil peamiselt sotsiaalpoliitiline eesmärk, milleks on tagada kõikidele põllumajandusettevõtetele sobiv kindlustuskaitse, sealhulgas nendele, kelle puhul on loodusõnnetuste tõenäosus suurem (vt kohtuotsuse punktid 66 ja 67). Kindlustusmakset tuleb tasuda kõikidelt põllumajandustoodetelt ühtsetes määrades, mis ei sõltu tootja tegelikust riskist (solidaarsuse põhimõtte alusel). ELGAd kontrollib riik, sest makse summa eelarvetulude osas ja hüvitusmäärad kehtestavad pädevad ministrid.
Nagu Euroopa Kohus tuvastas 22. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas C-218/00: Cisal vs. INAIL, (23) on ELGA kindlustusskeemi kaks põhielementi, st hüvitiste ja maksete summa, praegusel juhul allutatud riigi kontrollile ja skeemi iseloomustav kohustuslik liitumine on hädavajalik, et tagada selle rahanduslik tasakaal ja solidaarsuse põhimõtte järgimine, mis eeldab, et kindlustatule makstavad hüvitised ei ole proportsionaalsed tema tasutud maksetega.
Erinevalt asjaoludest kohtuasjas Cisal vs. INAIL on asutuse ELGA kindlustushüvitiste saajad siiski ettevõtjad, kes tegelevad ettevõtlusega. Asjaolust, et ELGA ise ei tegele ettevõtlusega, ei piisa seega, et asuda seisukohale, et selle asutuse makstavate kindlustushüvitiste saajad ei ole ettevõtjad aluslepingu tähenduses ega saa olla riigiabi saajad (vt Freskoti kohtuotsuse punkt 80).
Majandusliku eelise küsimuses märgib Euroopa Kohus lihtsalt Freskoti kohtuotsuse punktis 84, et „Selles olukorras tuleb küsimusele, kas ja kui jah, siis missugusel määral oleksid Kreeka põllumajandusettevõtjad kohustusliku kindlustustagatise puudumisel pidanud ja tegelikult saanud kindlustada ennast eraõiguslikes kindlustusseltsides või võtta muid meetmeid, et kaitsta ennast sobivalt tagajärgede eest, mida looduslikud ohud nendele ettevõtetele põhjustada võivad, ning missugusel määral vastab makse kohustusliku kindlustuse raames ELGA makstavate hüvitiste tegelikule majanduslikule kulule, kui niisuguse kulu peaks üldse saama arvutada”. Järgmises punktis märgib Euroopa Kohus siiski, et „Euroopa Kohtu käsutuses ei ole faktilist ega õiguslikku teavet, et vastata küsimuse sellele osale, mis käsitleb nende hüvitiste võimalikku kvalifitseerimist riigiabiks, mida ELGA looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames maksab”. Punktis 87 märgib Euroopa Kohus Freskoti kohtuasjas siiski, et „Euroopa Kohtu käsutuses ei ole faktilist ega õiguslikku teavet, et vastata küsimuse sellele osale, mis käsitleb nende hüvitiste võimalikku kvalifitseerimist riigiabiks, mida ELGA looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames maksab”.
(61)
Euroopa Kohtu praktikas on kinnitatud, et ei meetme laadist, st asjaolu, et see on sotsiaalmeede, (24) ega asjaolust, et seda rahastatakse täielikult või osaliselt maksetega, mille on kehtestanud ametiasutus ja mida võetakse asjaomastelt ettevõtjatelt, (25) ei piisa, et välistada meetme kvalifitseerimine abiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, milles ei ole riigi sekkumismeetmete puhul tehtud vahet põhjuste või eesmärkide järgi, vaid need on määratletud, lähtudes nende mõjust (26).
Hüvitised, mida ELGA 2008. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, on seotud teatavate taimset või loomset päritolu Kreeka põllumajandustoodetega, ja need, mida ta maksis 2009. aastal, teatavate põllukultuuridega. Sellest järeldub, et hüvitised, mida ELGA kohalikele põllumajandustootjatele maksis, võivad kujutada endast valikulist majanduslikku eelist nendele tootjatele võrreldes liidu teiste tootjatega, kes ei saa sama toetust.
Lisaks on juhtudel, mil loodusõnnetuste põhjustatava kahju oht on suurem, kaheldav, kas põllumajandusettevõtjad võivad saada kindlustustagatise eraõiguslikult kindlustusandjalt samasugustel tingimustel. Komisjon leiab seega, et niisuguses olukorras kujutavad hüvitised, mida ELGA kõnesoleva skeemi kaudu maksis, endast nende saajatele valikulist rahanduslikku eelist.
(62)
Euroopa Kohtu otsuse põhjal Freskoti kohtuasjas (vt punkt 86) võib siiski kerkida küsimus, kas kõnesolev meede ei ole õigustatud süsteemi laadi või üldise ülesehituse poolest, mida peab tõendama liikmesriik (27). Tuleb analüüsida, kas põllumajandussektori iseärasuste ja asjaolu tõttu, et see sektor sõltub teistest erinevalt kindlatest ilmastikutingimustest, samuti selle haavatavuse tõttu looduslike ohtude suhtes Kreekas, on vaja välja töötada riiklik skeem, mis tagab minimaalse hüvitamise taseme solidaarsuse põhimõttel. Meede, millega tehakse erand üldise parafiskaalse süsteemi kohaldamisest, võib olla õigustatud süsteemi laadi või üldise ülesehitusega, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et see meede tuleneb otseselt selle süsteemi aluseks olevatest või juhtpõhimõtetest. Tuleb teha vahet esiteks konkreetse skeemi eesmärkide ja sellest väljapoole jäävate eesmärkide ning teiseks süsteemile endale omaste mehhanismide vahel, mis on nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud (28).
Kuna on näha, et ELGAd ei rahastata üksnes parafiskaalsetest maksetest, vaid ka riigi otsestest maksetest, ei saa seda tootjatevahelisel solidaarsusel põhinevat õigustust kohaldada ning skeemi tuleb pidada tervikuna valikuliseks.
Näiteks ei rahastatud tootjatele 2008. aastal makstud hüvitisi, st 386 986 648 euro suurust summat praegusel juhul suuremas osas spetsiaalsete kohustuslike maksetega, sest need viimased on ainult 88 353 000 eurot. Niisugusel juhul ei saa enam võtta seisukohta, et kindlustatud tootjatele makstud hüvitisi rahastati ainult maksetest (29).
(63)
2009. aastal makstud hüvitiste, s.o 415 019 452 euro suuruse summa kohta tuvastab komisjon, et neid ei rahastatud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest, mille summa oli 2009. aastal 57 015 388 eurot. Need hüvitised olid nähtud ette ministrite 30. jaanuari 2009. aasta määruses kui erakorraline kindlustustagatis taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest ja need ei kuulunud hüvitiste hulka, mida ELGA pidi maksma tootjatele 2009. aastal kahju hüvitamiseks kohustusliku kindlustusskeemi raames. Järelikult ei saa komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste argumendiga, et ka neid hüvitisi võib pidada tõelisteks hüvitisteks.
(64)
Et maksta põllumajandustootjatele neid kõrgeid hüvitisi, pidi ELGA võtma kaks laenu, mille ta maksab tagasi kümne aasta jooksul (vt põhjendused 16 ja 17). Nende andmete põhjal, mida Kreeka ametiasutused nende kahe laenu iga-aastase intressi ja igal aastal tagastamisele kuuluva summa arengu kohta esitasid, tuleb tõdeda, et ELGA ei suuda neid aastamakseid tasuda kümne aasta jooksul tootjate spetsiaalsetest kohustuslikest kindlustusmaksetest, seda enam, et need maksed on mõeldud selleks, et maksta hüvitisi kahju eest, mida on asjaomasel aastal kantud.
(65)
Edastatud lisateabe raames märkisid Kreeka ametiasutused, et võeti vastu uus seadus 3877/2010 põllumajandustegevuse kaitsmise ja kindlustamise süsteemi kohta, et suurendada ELGA eelarvetulusid.
Komisjon on arvamusel, et see seadus võib nimelt kaasa aidata ELGA tegevuse tervendamisele tulevikus. ELGA eelarvetulude suurendamine tulevikus ei võimalda järeldada, et sellest piisab, et tagastada kõnesolevad laenud ja maksta tootjatele asjaomastel aastatel hüvitisi.
Nõnda koormas ELGA 2009. aastal võetud uue laenuga liigselt eelarvetulusid, mis ta saab järgmisel kümnel aastal, sest tal oli juba kohustus tagastada laen, mille ta oli võtnud 2008. aastaks ja millega ta oli ette panti pannud järgmiste aastate kindlustusmaksed. Nagu märgivad huvitatud isikud (vt põhjendused 34 ja 35), võivad kaks lisalaenu, mis ta veel 2009. aastal võttis, seda probleemi ainult süvendada. Ei saa seega välistada, et kõnesolevaid meetmeid rahastatakse ka muudest riigi ressurssidest, mis on ELGA käsutuses.
(66)
Igal juhul tundub, et võrreldavas tegelikus ja õiguslikus olukorras olevate ettevõtjate diferentseerimine abikavas ei saa olla õigustatud solidaarsuseesmärkidega, mis on kõnesoleval skeemil asetatud Kreeka loodusnähtuste põhjustatud kahju hüvitamist käsitlevate õigusaktide konteksti. Esiteks jäävad teistes sektorites kui need, mida hõlmab see skeem, samasugused või võrreldavad ohud ettevõtjate endi kanda, teiseks on ilmne, et selle skeemiga hõlmatud põllumajandussektori enda sees ähvardavad ohud teatavaid tootjaid alati rohkem kui teisi (nende toodangu liigi või geograafilise asendi tõttu), nii et antavat abi makstakse peamiselt teatavatesse kategooriatesse kuuluvatele tootjatele ja teistele mitte.
(67)
Nendel põhjustel järeldas komisjon, et hüvitised, mida ELGA põllumajandustootjatele 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
(68)
Järelikult tuleb analüüsida, kas on olemas võimalus teha erand aluslepingu artikli 107 lõikega 1 kehtestatud üldisest riigiabikeelust.
2. Meetmete kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks
(69)
Kuna see abi anti ja seda maksti, ilma et sellest oleks eelnevalt teatatud, on see ebaseaduslik abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.
3. Hinnang abi siseturuga kokkusobivusele ELT lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel
(70)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi teatava tegevuse edendamiseks või teatavates majanduspiirkondades pidada siseturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
(71)
Et seda erandit kohaldataks, peab abi vastama selle andmise ajal, st 2008. ja 2009. aastal, kohaldatavatele õigusaktidele. Praegusel juhul on tegemist komisjoni suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 ja eriti selle peatükiga V.B.3, mis käsitleb toetust põllumajandustootjatele ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju hüvitamiseks, ning erandimääruse artikliga 11.
Tuleb märkida, et teatavate toodete suhtes (orienttubakas, suvekartul), millele anti 2009. aastal tootjatele antud abi, tuleks kohaldada suuniste peatükki V.B.4, milles käsitletakse toetust looma- ja taimehaiguste tõrjeks. Kuna Kreeka ametiasutused tõendasid suuniste peatüki V.B.4 joonealuse märkuse 31 alusel, et nende toodete haigused olid tingitud halbadest ilmastikuoludest (vt ka põhjendus 44), hindas komisjon abimeetmeid siiski peatüki V.B.3 alapeatükist lähtudes.
(72)
Suuniste eespool nimetatud sätetes ette nähtud tingimused, mis on praegusel juhul asjakohased, on järgmised:
a)
suuniste punkti 125 kohaselt võib niisuguseid ilmastikunähtusi nagu külm, rahe, vihm või põud, st selliseid nähtusi nagu need, mis põhjustasid teatava põllumajandustoodangu vähenemise Kreekas aastatel 2008 ja 2009, samastada loodusõnnetustega, kui kahju ulatub teatava tavalise tootmismahu läveni. Selliste sündmuste hüvitamine aitab kaasa põllumajandussektori arengule ja seda tuleks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi lubada.
Et halbadest ilmastikuoludest tingitud kahju oleks abikõlblik, peab see moodustama 30 % asjaomase isiku keskmisest aastatoodangust kolmel eelmisel aastal või kolme aasta keskmisest, mis põhineb viiel eelmisel aastal ja mille puhul on jäetud välja kõige suurem ja kõige väiksem väärtus. Suuniste punkti 128 kohaselt võib komisjon tunnistada ka muid tavalise tootmismahu arvutamise viise, sealhulgas piirkondlikke kontrollväärtusi, tingimusel et ta on veendunud, et need on tüüpilised ega põhine ebaharilikult suurtel saakidel;
b)
abimeetmete teatised peaksid sisaldama asjakohast meteoroloogilist teavet. Lisaks peavad ebasoodsat ilmastikunähtust, mille võib samastada loodusõnnetusega, ametlikult tunnistama ametiasutused;
c)
abi koguosatähtsus ei tohi ületada 80 % (90 % vähem soodsates piirkondades või nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (30) artikli 36 punkti a alapunktides i, ii ja iii viidatud piirkondades, mille liikmesriigid määravad kindlaks selle määruse artiklite 50 ja 94 alusel) toote müügitulu vähenemisest, mis arvutatakse, lahutades:
i)
ebasoodsate ilmastikutingimustega aastal toodetud toodangu hulga ja kõnealusel aastal saadud keskmise müügihinna korrutise,
ii)
kolme eelneva aasta keskmise toodanguhulga (või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmise, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja) ja selle eest saadud keskmise müügihinna korrutisest.
Sel viisil saadud abikõlblikku summat võivad suurendada muud kulud, mis põllumajandustootjal erakordselt tekkisid, kuna saak jäi koristamata ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu;
d)
abikõlbliku kahju maksimaalsummast tuleb lahutada kõik kindlustuskeemi raames saadud summad ja ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu tegemata jäänud kulutused;
e)
kahjusumma tuleb arvutada üksiku põllumajandusettevõtte tasandil, kuid komisjon võib tunnistada keskmisi väärtusi, kui need on tüüpilised ega põhjusta märkimisväärset liigsete hüvitiste maksmist ühelegi abisaajale;
f)
abisaaja peab igal juhul alati kandma ühe osa kuludest (suuniste punkti 125 alapunkt d);
g)
skeemid tuleb kehtestada kolme aasta jooksul ja abi välja maksta nelja aasta jooksul pärast kulutuste tegemist või kahju tekkimist.
(73)
Hüvitusabi kohta summas 373 257 465,71 eurot, mida ELGA maksis tootjatele, et hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule halvad ilmastikuolud, leiab komisjon, et abi suurema osa ehk 347 193 466,52 euro puhul (vt põhjendus 42) järgiti suuniste ja erandimääruse põhjenduses 72 esitatud sätteid. Abi puhul, mida anti sama taimekasvatustoodangu järkjärgulise vähenemise eest summas 2 472 785,97 eurot, järgiti suurema osa ehk 2 300 185,51 euro puhul samuti suuniste ja erandimääruse põhjenduses 72 esitatud sätteid.
(74)
Nagu selgub põhjenduses 42 esitatud tabelist, on eelkõige täidetud põhjenduse 72 punktis a seatud tingimus, st kahju alammäär oli hüvitusabi puhul 347 193 466,52 euro ulatuses 30 % tavalisest tootmismahust. Abi puhul järkjärgulise kahju eest oli 93,02 % ulatuses sellest abi kogusummast ehk 2 300 185,51 euro ulatuses kahjutase üle 30 % tavalisest tootmismahust ja seega on täidetud ka põhjenduse 72 punktis a esitatud tingimus.
(75)
Kreeka ametiasutuste edastatud teabe põhjal (vt põhjendus 39) järgiti tingimuse puhul, milleks on kõnesoleva hüvitusabi koguosatähtsus toote müügitulu vähenemisest, erandimääruse artiklis 11 kehtestatud ülempiire (vt põhjenduse 72 punkt c). Koguosatähtsuse arvutamisel ei võetud erandimääruse artikli 2 punkti 8 kohaselt siiski arvesse keskmist aastatoodangut kolme eelneva aasta jooksul (või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmist), sest kõnesoleva hüvitusabi puhul kohaldati teistsugust tavalise tootmismahu arvutamise meetodit (vt põhjendus 40 arvutusmeetodi kirjelduse kohta).
(76)
Suuniste punkti 128 kohaselt võib komisjon tunnistada ka muid tavalise tootmismahu arvutamise viise kui see, mis on nähtud ette erandimääruse artikli 2 punktiga 8, tingimusel et need on tüüpilised ega põhine ebaharilikult suurtel saakidel. Olles analüüsinud praegusel juhul kasutatud arvutusmeetodi kirjeldust, leiab komisjon, et selle puhul on järgitud suuniste eespool nimetatud sätet ning et selle abi koguosatähtsust arvesse võttes ei ole kantud kahju ülehüvitamise ohtu.
(77)
Komisjon leiab ka, et meteoroloogilised andmed, mille Kreeka edastas viljelusaastal 2007-2008 toimunud sündmuste kohta, tõendavad niisuguseid klimaatilisi sündmusi, mis võivad õigustada kõnesolevate hüvitiste maksmist.
(78)
Lisaks tuleb kõnealuse abi kohta edastatud teabe põhjal (vt põhjendus 39) märkida, et abi vähendati vastavalt summadele, mis kindlustusselts sai, ja kahju põhjustanud sündmuse tõttu tegemata jäänud kulutustele. Kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil. Lõpuks tuleb märkida, et järgiti põhjenduse 72 punktis g nimetatud kahjujärgseid abi maksmise tähtaegu.
(79)
Esitatud põhjendustest lähtudes võib komisjon seega järeldada, et hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis tootjatele 2008. aasta jooksul, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, järgiti 349 493 652,03 euro ulatuses - millest 2 300 185,51 eurot anti järkjärgulise kahju eest sellele taimekasvatustoodangule - suuniste ja erandimääruse asjakohaseid sätteid ning seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.
(80)
Nagu on näha põhjenduses 42 esitatud tabelist, ei järgitud hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis põllumajandustootjatele 2008. aasta jooksul, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, erandimääruse artikli 2 punkti 8, mis käsitleb kahjutaset võrreldes tavalise tootmismahuga, aga 26 063 999,19 euro ulatuses. Komisjon tuvastab, et see hüvitusabi ei vasta kõikidele suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning selle suhtes ei saa seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
(81)
7 338 119,74 euro suuruse hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis põllumajandusettevõtjatele 2008. aastal loomaressursside kaotuse eest, ilmneb põhjendusest 43, et kuna seda abi anti konkreetse kohustusliku kindlustusskeemi raames, ei kujuta see Kreeka ametiasutuste arvates riigiabi. Kuigi need ametiasutused ei jõua sellele järeldusele kogu hüvitusabi puhul, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal maksis, ei edastanud nad lisateavet, tänu millele võiks selle abi kvalifitseerida suunistele vastavaks, ainult kõnesoleva abi kohta. Komisjon tuvastab seepärast, et see abi ei vasta kõikidele suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning selle suhtes ei saa seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
Igal juhul peab komisjon vajalikuks rõhutada, et liikmesriigil tuleb selleks, et täita oma kohustus teha komisjoniga koostööd, esitada kõik andmed, mis võimaldavad sellel institutsioonil kontrollida, et on täidetud selle erandi kohaldamise tingimused, mille kohaldamist ta taotleb (31). Praegusel juhul ei ole Kreeka ametiasutused kordagi taotlenud suuniste kohaldamist ega esitanud ühtegi dokumenti, mis võimaldaks komisjonil analüüsida andmeid suunistest lähtudes, ning seda hoolimata juhistest, mis komisjon on andnud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 21.
(82)
114 374,86 euro suuruse abi kohta kahju eest, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule karud, tuleb märkida, et suuniste V peatükk riski- ja kriisiohje kohta ei hõlma seda abi. Suuniste punkti 23 järgi hindab komisjon abimeetmeid, mida käesolevad suunised ei hõlma, iga juhtumi puhul eraldi ja kiidab sellised meetmed heaks ainult juhul, kui positiivne panus sektori arengusse kaalub selgelt üles konkurentsimoonutuste ohud.
Suuniste punktis 113 on sätestatud, et kui küsimuse all on riskiohjamiseks mõeldud riigiabi lubamine, tuleks ette näha tootjate minimaalne osalus tekkinud kahju puhul, et leevendada konkurentsimoonutuste ohtu ja motiveerida riski vähendamist. Praegusel juhul oli abi koguosatähtsus 100 % ja komisjoni arvates võis asjaolu, et tootjad ise ei osalenud üldse kahju kandmises, tekitada konkurentsimoonutuste ohu. Sel põhjusel leiab komisjon, et praegusel juhul oleks tulnud nõuda tootjate minimaalset panust, mille määr on 20 %. Järelikult on see abi siseturuga kokkusobiv 80 % ulatuses selle koguosatähtsusest, st 91 500 euro ulatuses. Seevastu ülejäänud summa puhul, mis vastab 20 % selle koguosatähtsusest, peetakse seda abi siseturuga kokkusobimatuks.
(83)
Nende korrektiivmeetmete eest makstava abi puhul, millega parandati tähelepanematusest tingitud haldusvead taimekasvatustoodangule ja loomaressursside põhjustatud kahju eest antavat abi käsitlevates hindamisaruannetes, esitas Kreeka ainult selle abi kogusumma, milleks on 3 803 901,72 eurot. Nende korrektiivmeetmete summasid, mis on seotud hüvitusabiga taimekasvatustoodangule ja loomaressurssidele põhjustatud kahju eest ja taimekasvatustoodangule karude põhjustatud kahju eest (vt põhjendused 41, 42 ja 43), ei ole lisateabes, mille Kreeka ametiasutused komisjonile saatsid, täpsustatud. Kuna korrektiivmeetmed olid seotud haldusvigadega, mis kujutasid endast ELGA võlgu abisaajate ees, järeldab komisjon sellest, et korrektiivabi võib olla osa kõnesolevast hüvitusabist. Arvestades, et komisjon peab hüvitusabi taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest siseturuga kokkusobivaks ainult 349 666 252,49 euro ulatuses (vt põhjendus 75), järeldab ta sellest, et ainult sellele hüvitusabile vastavaid korrektiivmeetmeid võib pidada abiks, mis vastab suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning mille suhtes võib kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ette nähtud erandit.
(84)
415 019 452 euro suurusest hüvitusabist, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2009. aastal maksis, vastab 27 614 905 eurot abi suuniste ja erandimääruse sätetele niisugusena, nagu neid on kirjeldatud põhjenduses 73.
(85)
Kreeka ametiasutuste esitatud üksikasjalikud andmed iga hüvitusabi kohta, mida ELGA 2009. aastal maksis (vt põhjendus 37), võimaldasid komisjonil tuvastada, et põhjenduse 73 punktis a nimetatud tingimus, mille kohaselt peab kahju määr olema 30 % tavalisest tootmismahust, on täidetud 27 614 905 euro ulatuses.
(86)
Nagu ilmneb põhjendustest 76-79, milles käsitletakse ühte osa ELGA 2008. aastal antud abist, võib samad järeldused teha ka 2009. aastal makstud abi kohta 27 614 905 euro ulatuses, st et abi vastab ka kõikidele teistele suuniste ja erandimääruse asjakohastes sätetes kehtestatud tingimustele.
(87)
Eelkõige on kõnesoleva abi koguosatähtsus, praegusel juhul kasutatud arvutusmeetod, viljelusaastal 2008-2009 toimunud sündmusi käsitlevad meteoroloogilised andmed (vt tabel põhjenduses 44), kantud kahju ülehüvitamise välistamine ja abi andmise tähtajad kooskõlas suuniste ja erandimääruse asjakohaste sätetega.
(88)
Eelneva põhjal leiab komisjon, et abi, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2009. aastal maksis, võib pidada suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele vastavaks 27 614 905 euro ulatuses. Selle summa suhtes võib seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi.
(89)
Abisumma ülejäänud osa ehk 387 404 547 euro puhul leiab komisjon - vastupidi Kreeka ametiasutuste arvamusele (vt põhjendus 46) -, et seda ei saa pidada erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimustele vastavaks.
(90)
Üksikasjalikust teabest, mille Kreeka iga 2009. aastal antud abi kohta esitas, tuleneb, et ebasoodsad ilmastikunähtused, millega on praegusel juhul tegemist, ei kuulu erandimääruse artikli 2 punktis 8 esitatud loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste määratluse alla, sest halvad ilmastikuolud olid hävitanud alla 30 % asjaomaste põllumajandustootjate tavalisest tootmismahust. Lisaks ei olnud tavalist tootmismahtu tehtud praegusel juhul kindlaks erandimääruse artikli 2 punkti 8 (32) alusel ja seega ei olnud abi koguosatähtsust määratud kindlaks erandimääruse artikli 11 lõike 2 alusel.
(91)
Lisaks arvavad Kreeka ametiasutused, et abi vastab ka kõikidele tingimustele, mis peavad olema täidetud, et seda võiks pidada vastavaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b ja teatisele „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” (vt põhjendused 47-50).
(92)
Komisjon on arvamusel, et kõnesoleva teatamata abi suhtes, mis kõik anti 2009. aasta jooksul, ei saa kohaldada otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b, sest komisjon võttis vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik”, mida kohaldatakse selle õigusnormi alusel alates 2008. aasta 17. detsembrist. Teatise punkti 4.2.2 alapunktiga h jäeti selle kohaldamisalast selgelt välja põllumajanduslikule esmatootmisele spetsialiseerunud ettevõtjad. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on raamprogrammid ja teatised, mida komisjon riigiabi valdkonnas vastu võtab, talle kohustuslikud tingimusel, et need ei kaldu kõrvale aluslepingus sätestatud õigusnormidest (33). Leides tookord teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis h, et abikava (mille eesmärk on meenutatavasti õhutada juurdepääsu rahastamisele majandus- ja rahanduskriisi kontekstis) ei kohaldata ettevõtjatele, kes tegutsevad põllumajandusliku esmatootmise sektoris, leidis komisjon, et võttes arvesse tugevaid konkurentsimoonutusi, mis võivad selles sektoris toimuda, ei ole niisugune abi vajalik ega proportsionaalne aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses kuni selle sektori puhul vastu võetud konkreetsete normide ja lävede jõustumiseni (34). Komisjoni arvates kohaldatakse praegusel juhul ajavahemikul 17. detsembrist 2008 kuni 27. oktoobrini 2009 antud abi suhtes seega teatist niisugusena, nagu see kehtis tookord.
Kõnesoleva abi andmise hetkel kohaldatud suunised on ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013. Nagu ilmneb põhjendusest 91, hävitasid aga halvad ilmastikuolud praegusel juhul alla 30 % asjaomaste põllumajandustootjate tavalisest tootmismahust. Niisiis ei saa võtta seisukohta, et kõnesoleva hüvitusabi puhul järgiti suuniste asjakohaseid sätteid.
(93)
Nagu ilmneb põhjendusest 48, on Kreeka ametiasutused arvamusel, et teatamata abi suhtes kohaldatakse teatise punkti 7, sest seda abi maksti tootjatele pärast 2008. aasta 17. detsembrit.
Komisjon aga arvab, et teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” kohane võimalus käsitada abi põllumajandussektorile siseturuga kokkusobivana saab hõlmata üksnes sellist abi põllumajandussektoris, mida anti alates 2009. aasta 28. oktoobrist, mil jõustus teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” muudatus, millega nähti põllumajandusliku esmatootmise sektoris tegutsevatele ettevõtjatele ette siseturuga kokkusobiv piiratud abisumma.
(94)
Praegusel juhul tuleneb Kreeka ametiasutuste esitatud üksikasjalikest andmetest iga abi kohta, mida ELGA 2009. aastal maksis, et peaaegu kogu abi anti põllumajandustootjatele enne nimetatud kuupäeva, s.o 28. oktoobrit 2009. Nii et suurem osa abist anti 2009. aasta märtsist kuni juulini, üks osa abi anti 2009. aasta septembris.
(95)
Komisjon järeldab seega, et abi ei ole teatisega kooskõlas ning selle suhtes ei saa järelikult kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erandit.
(96)
Komisjon nõustub siiski, et abi puhul, mida ELGA maksis põllumajandustootjatele nimetatud kuupäevast hilisematel kuupäevadel, s.o pärast 28. oktoobrit 2009 (väga vähe sellest abist anti ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta novembrini), võib kohaldada muudatusi, mis teatises põllumajandussektori puhul tehti.
(97)
Kõnesoleva abi puhul järgiti teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punktis 4.2.2 kehtestatud tingimusi. Ei järgitud siiski selle teatise punkti 4.2.2 alapunktis g ette nähtud tingimust, sest ELGA ei saanud asjaomastelt põllumajandusettevõtjatelt deklaratsiooni jooksval majandusaastal saadud muu vähese tähtsusega abi ja ühenduse ajutisel meetmel põhineva abi kohta. Komisjon peab siiski asjakohaseks Kreeka ametiasutuste argumenti, et praegusel juhul ei peaks see nõue kujutama endast formaalsust, sest Kreeka ei andnud põllumajandusettevõtjatele ajavahemikul 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2010 vähese tähtsusega abi ega abi teatise ajutise ühenduse riigiabi kohta alusel. Komisjon järeldab niisiis, et abi puhul, mille suhtes teatist kohaldatakse, järgiti selle teatise punktis 4.2.2 kehtestatud tingimusi ja selle suhtes võib teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erandi.
(98)
Lisaks leiab komisjon, et ei ole võimatu, et ühe osa ehk 75 382 500 euro puhul nimetatud abist on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 1535/2007 kehtestatud tingimused (vt põhjendused 51 ja 52).
VII. JÄRELDUS
(99)
Hüvitised suurusjärgus 386 986 648 eurot, mida ELGA 2008. aastal tootjatele maksis, rahastati ainult osaliselt põllumajandusettevõtjate tasutud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest, sest nende maksete summa oli 2008. aastal ainult 88 353 000 eurot. 2009. aastal makstud hüvitisi suurusjärgus 415 019 452 eurot ei rahastatud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest.
(100)
Nende kahe laenu puhul, mida ELGA pidi tootjatele hüvitiste maksmiseks võtma, tuleb tõdeda, et ELGA ei ole võimeline maksma tootjate spetsiaalsete kindlustusmaksete abil iga-aastast intressi ja tegema iga-aastaseid tagasimakseid kümne aasta jooksul - periood, mis on nende laenude tagastamiseks ette nähtud -, seda enam, et need maksed on mõeldud hüvitiste maksmiseks kahju eest, mida kantakse asjaomastel aastatel.
(101)
Kõigest eelnenust ilmneb, et hüvitisi, mida ELGA aastatel 2008 ja 2009 kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, ei saa pidada hüvitisteks, mida rahastati maksetest, mida tootjad spetsiaalse kindlustusmaksena tasusid. Sellel põhjusel järeldab komisjon, et hüvitised, mida ELGA põllumajandustootjatele 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
(102)
Komisjon leiab, et Kreeka Vabariik rikkus abi andes aluslepingu artikli 108 lõiget 3.
(103)
Hüvitusabi puhul, mida anti 2008. aastal spetsiaalse kohustusliku kindlustusskeemi raames, võtab komisjon järgmised seisukohad:
a)
järeldab, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv 349 493 652,03 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, ja millest 2 300 185,51 eurot on abi järkjärgulise kahju eest sellele taimekasvatustoodangule. Komisjon leiab, et abi vastas suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ja seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses;
b)
leiab, et riigiabi, mida ELGA andis tootjatele teatava taimekasvatustoodangule ja loomaressurssidele põhjustatud kahju eest, ei vastanud suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele 33 402 118,93 euro ulatuses ning on seega selles osas siseturuga kokkusobimatu;
c)
arvab, et riigiabi 114 374,86 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele kahju eest, mida põhjustasid nende taimekasvatustoodangule karud, võib tekitada konkurentsimoonutuse ohtu ja on seega siseturuga kokkusobimatu;
d)
leiab, et riigiabi hulgast summas 3 803 901,72 eurot, mida anti hindamisaruannetes esinevate vigadega seotud korrektiivmeetmeteks, vastavad ainult need korrektiivmeetmed, mis on seotud hüvitusabiga summas 349 493 652,03 eurot taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest, ja korrektiivmeetmed, mis on seotud hüvitusabiga summas 91 500 eurot karude taimekasvatustoodangule tekitatud kahju eest, suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ning nende suhtes võib kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. Seevastu muu korrektiivmeetmetena makstud riigiabi ei vasta suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ning selle suhtes ei saa kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
(104)
Hüvitusabi puhul, mida anti 2009. aastal ministrite otsuse alusel, võtab komisjon järgmised seisukohad:
a)
järeldab, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv 27 614 905 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju. Komisjon leiab, et see abi vastas suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ja seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses;
b)
järeldab, et riigiabi ülejäänud osa, s.o 387 404 547 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju:
-
ei ole abi puhul, mida anti enne 28. oktoobrit 2009, (35) mil jõustus teatise muudatus, millega lisati sellesse põllumajandusettevõtjad, järgitud teatise, suuniste ja erandimääruse asjakohaseid sätteid ning see on järelikult siseturuga kokkusobimatu. See järeldus ei käi abi kohta, mis vastas selle andmise hetkel kõikidele vähese tähtsusega abi määruses kehtestatud tingimustele;
-
on abi, mis anti pärast 28. oktoobrit 2009, vastav kõikidele teatises sätestatud tingimustele ning seda võib seega pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Hüvitised, mida Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (edaspidi „ELGA”) põllumajandustoojatele 2008. ja 2009. aastal maksis, kujutavad endast riigiabi.
2. 2008. aastal spetsiaalse kohustusliku kindlustusskeemi raames antud hüvitusabi on siseturuga kokkusobiv 349 493 652,03 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, samuti on siseturuga 91 500 euro ulatuses kokkusobiv abi, mille eesmärk oli hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule karud, ja nimetatud abi raames võetud korrektiivmeetmetega seotud abi. 2008. aastal spetsiaalse kindlustusskeemi raames välja makstud hüvitusabi ülejäänud summa on siseturuga kokkusobimatu.
3. 2009. aastal majandusministri ja maaelu arengu ministri 30. jaanuari 2009. aasta otsuse nr 262037 alusel antud hüvitusabi on siseturuga kokkusobiv 27 614 905 euro ulatuses.
Hüvitusabi ülejäänud osa summas 387 404 547 eurot, mis anti tootjatele enne 28. oktoobrit 2009, on siseturuga kokkusobimatu. See järeldus ei käi abi kohta, mis vastas selle andmise hetkel kõikidele määruses (EÜ) nr 1535/2007 kehtestatud tingimustele.
Artikkel 2
1. Kreeka võtab kõik vajalikud meetmed, et nõuda artiklis 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi, mis on juba õigusvastaselt abisaajate käsutusse antud, nendelt tagasi.
2. Tagasinõutavalt abisummalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil summa abisaajate käsutusse anti, kuni selle tagasimaksmiseni.
3. Intressi arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 (36) V peatükiga.
4. Tagasinõudmine toimub viivitamata riigisisese õigusega ette nähtud menetluste kohaselt, kui need võimaldavad otsust otsekohe ja tõhusalt täita.
Artikkel 3
Artikli 1 lõigetes 2 ja 3 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt. Kreeka tagab otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajatelt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagastada.
2. Kreeka teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud riigisiseste meetmete edenemisest, kuni artikli 1 lõigetes 2 ja 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud.
3. Kreeka esitab lõikes 1 osutatud kahekuulise tähtaja jooksul komisjoni nõudmise korral viivitamata teabe otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Selles aruandes annab Kreeka üksikasjalikku teavet abisaajatelt juba sissenõutud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 7. detsember 2011