PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 964/2010
ze dne 25. října 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 404/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
2.1. Rozsah šetření - Zahrnutí dovozu z Turecka
(8)
Jedna ze zúčastněných stran zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že do rozsahu stávajícího šetření by měl být zahrnut také dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(9)
Pokud jde o nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti z této země, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkající se tohoto dovozu.
(10)
Žadatelé naopak předložili informace, že dovoz dotčeného výrobku z Turecka probíhal za nedumpingové ceny (viz nedůvěrné znění podnětu, s. 13 bod 5 a příloha 5.1 písm. a)).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(11)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany zopakovaly své argumenty o rozdílech mezi koly pro trh výrobců původního zařízení („kola pro trh OEM“) a koly pro následný trh („kola pro následný trh“), přičemž tvrdily, že tyto dva segmenty by měly být považovány za dva odlišné výrobky. Tyto zúčastněné strany prohlašovaly, že kola pro trh OEM by měla být vyloučena z rozsahu stávajícího šetření, protože kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou vyráběna rozdílnými výrobními postupy, mají odlišné technické a fyzické vlastnosti, rozdílné distribuční kanály a dokonce i rozdílná užití.
(12)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že kola pro následný trh i kola pro trh OEM lze vyrábět různými výrobními postupy, ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná.
(13)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že koneční spotřebitelé kol pro trh OEM a kol pro následný trh jsou různí: u kol pro trh OEM to je výrobce automobilů a u kol pro následný trh majitel vozu. Takové chápání je mylné. Přestože kola pro trh OEM skutečně nakupují výrobci automobilů, užití kol pro trh OEM a kol pro následný trh je totožné: montují se na automobily a podobná vozidla. Mají tudíž stejného konečného uživatele, kterým je řidič.
(14)
Nejčastější předložený argument byl, že požadavky na kola pro trh OEM se liší od požadavků na kola pro následný trh. Podle uvedeného argumentu by se opatření neměla vztahovat na kola pro trh OEM, protože nejsou zaměnitelná s koly pro následný trh (nakupují se pro potřeby rozdílných trhů s výrobky a liší se, pokud jde o design, požadavky na kvalitu, investice, výrobní postup, ceny a míru pronikání dovozu na trh).
(15)
Dalším argumentem bylo, že kola pro trh OEM se vyrábějí podle specifikací výrobců automobilů, zatímco kola pro následný trh jsou navržena a vyráběna podle specifikací zvolených výrobcem kol bez přihlédnutí k požadavkům konkrétního modelu automobilu. Přestože se kola pro následný trh nevyrábějí jmenovitě podle specifikací poskytovaných výrobci automobilů, montují se na různé modely automobilů. Ve skutečnosti budou nakonec namontována na přesně stejné modely automobilů, pro které byla původně vyrobena kola pro trh OEM. Skutečnost, že specifikace pocházejí z různých zdrojů, nelze jako takovou považovat za důkaz rozdílů ve fyzických a technických vlastnostech.
(16)
Od výrobců kol a automobilů v Unii byly obdrženy další informace. Ty potvrdily, že u kol pro trh OEM i kol pro následný trh se používají stejné výrobní procesy (lití, odlévání a tvarování, válcování, kování a sestavování kol ze dvou až tří dílů). Oba tyto typy se vyrábějí ve všech průměrech a hmotnostech. Vložky i určité druhy povrchové úpravy a tepelného zpracování jsou použitelné u kol pro trh OEM i u kol pro následný trh.
(17)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že technické rozdíly mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh se odrážejí ve skutečnosti, že kola pro trh OEM využívají primárního hliníku, zatímco při výrobě kol pro následný trh se hliník často získává z odpadu. Komise uvedené připomínky důkladně analyzovala. Další informace byly také obdrženy od výrobců automobilů a výrobců kol v Unii. Zejména ti výrobci v Unii, kteří vyrábějí kola pro trh OEM i kola pro následný trh, potvrdili, že při výrobě obou typů kol se používá jak primární hliník, tak i - byť v omezeném rozsahu - hliník získávaný z odpadu. Další informace shromážděné v rámci šetření potvrdily, že hlavním kritériem k rozlišení druhu a kvality používaného hliníku je procento křemíku (7 % nebo 11 %). Obě slitiny se používají k výrobě kol pro trh OEM stejně jako kol pro následný trh.
(18)
Rozdíly ve zkušebních požadavcích jako takové rovněž neprokazují, že kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou dva různé výrobky. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný obecný sourodý soubor požadavků na hliníková kola. Normy se liší v závislosti na výrobci a zemi. Nakonec nelze stanovit logickou dělící čáru mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh na základě norem nebo požadavků. Podle informací obsažených ve spisu jsou kola pro trh OEM i kola pro následný trh předmětem různých zkoušek (rentgenových zkoušek, chemických zkoušek, zkoušek těsnosti, zátěžových zkoušek, antikorozních zkoušek, zkoušek vyvážení kol, nárazových zkoušek, zkoušek odolnosti při radiálním zatížení, ohybových zkoušek, zkoušek solným postřikem, zkoušek CASS (zkoušek v mlze okyseleného roztoku chloridu sodného a chloridu měďnatého)). Kromě toho se zdá, že rozdíly v testování, jakož i rozdíly v normách vyznačují dělící čáru mezi různými členskými státy, a nikoli mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh jako dvěma odlišnými výrobky.
(19)
Podle informací obsažených ve spisu požadavky na kvalitu ze strany automobilového průmyslu vedou k vysoce standardizovanému výrobku, který je snadno zaměnitelný mezi všemi výrobci po celém světě. V segmentu kol pro následný trh mohou být požadavky na kvalitu rovněž stanoveny zákazníky a tato kola musí také splňovat mezinárodní a vnitrostátní požadavky. V důsledku toho se mohou na některá kola v obou segmentech vztahovat přísnější požadavky nebo specifikace, což znamená, že některá kola pro následný trh by mohla splňovat přísnější normy než kola pro trh OEM.
(20)
Skutečnost, že se kola pro následný trh obvykle nemontují na nové vozy a že výrobci automobilů používají kola vyrobená vybranými výrobci pod jejich značkou, představuje rozhodnutí týkající se zdroje dodávek, které nemá žádný vliv na závěr o vzájemné zaměnitelnosti kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Fyzicky by kolo pro následný trh, tzn. kolo vyrobené pod značkou svého výrobce, mohlo být namontováno na nový automobil.
(21)
Tyto závěry potvrzuje i skutečnost, že výrobci automobilů nakupují a prodávají rovněž kola pro následný trh. Některá z nich se prodávají pod značkou výrobce automobilů (dodavatele původního vybavení, OES), některá pod značkou výrobce kol.
(22)
Řada připomínek se týkala požadavků kladených výrobci automobilů na dodavatele kol (např. doložení plně funkčního systému řízení kvality certifikovaného podle norem ISO, hodnocení kvality na základě zkušeností z předchozích projektů a kvality dodávek a provozní kvality výrobků, hodnocení rizik týkajících se konkrétního výrobku a projektu). Hliníková kola však sdílejí tytéž fyzické, technické a chemické vlastnosti a užití bez ohledu na stanovené požadavky, které s těmito vlastnostmi nesouvisejí.
(23)
Nakonec je také třeba připomenout, že mnozí výrobci kol vyrábějí pro oba segmenty a že se kola pro trh OEM i kola pro následný trh vyrábějí na stejných výrobních linkách. Výrobci působící v jednom segmentu mohou vstoupit i do druhého segmentu.
(24)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že by kola pro trh OEM a kola pro následný trh měla být považována za dva různé výrobky, protože spadají pod rozdílné položky celního sazebníku.
(25)
Stávající antidumpingové řízení se týká hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. Kód KN 8708 70 10 zahrnují kole, jejich části, součásti a příslušenství pro průmyslovou montáž. To znamená, že uplatnění nižší celní sazby předpokládané danou položkou celního sazebníku podléhá tzv. kontrole konečného použití. Tyto dva kódy KN jsou rozděleny, aby označovaly rozdíl v celní sazbě a umožnily uplatnění nižší sazby u kol pro průmyslovou montáž. To však nemá žádný vliv na vymezení dotčeného výrobku.
(26)
V reakci na připomínky zúčastněných stran je třeba předeslat, že vymezení dotčeného výrobku v antidumpingovém řízení se netýká zařazení výrobků v různých položkách celního sazebníku. Výrobek v antidumpingovém řízení tudíž může patřit pod různé kódy KN. Ve skutečnosti je taková situace poměrně běžná.
(27)
Za druhé, kola spadající pod oba kódy KN jsou stejná. Jediným rozdílem je způsob, jakým jsou po dovozu distribuovány.
(28)
Za třetí je třeba také poznamenat, že objem dovozu pod kódem KN souvisejícím s průmyslovou montáží je nižší než objem dovozu pro trh OEM vykázaný spolupracujícími výrobci automobilů. Z toho zřejmě vyplývá, že kola pro trh OEM byla celně odbavena pod oběma kódy KN. Jelikož se tedy zdá, že výrobci automobilů dovážejí kola pod oběma kódy, formální rozlišení na základě konečného použití by bylo velmi obtížné.
(29)
Argumenty zúčastněných stran se proto zamítají a potvrzují se závěry prozatímního nařízení. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou považována za jediný dotčený výrobek.
3.1. Kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla
(30)
Dotčeným výrobkem, kterého se týká stávající šetření, jsou „hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010)“. Toto vymezení je v souladu s oznámením o zahájení antidumpingového řízení zveřejněným dne 13. srpna 2009 a s podnětem, který dal vznik tomuto případu.
(31)
Zúčastněné strany vznesly dotazy, zda se šetření bude vztahovat rovněž na kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla. Výše uvedené vymezení implicitně vylučuje hliníková kola pro motocykly pod položkou 8711 a kola pro přípojná vozidla pod položkou 8716, která jsou v zásadě zařazena pod položkami 8711 a 8716.
(32)
Pokud jde o kola pro přípojná vozidla, v průběhu šetření bylo předloženo tvrzení, že kromě kódů KN uvedených v oznámení o zahájení řízení by mohl být pro dovoz do Evropské unie použit i jiný kód, který zahrnuje mimo jiné i kola pro přípojná vozidla (kód KN 8716 90 90), čímž by bylo možno obejít opatření vztahující se na dotčený výrobek (i když se zdá, že tento kód se v současné době pro tento účel v praxi nepoužívá).
(33)
Bylo navrženo, že stávající šetření by mělo zahrnovat také hliníková kola kódu KN 8716 90 90.
(34)
Útvary Komise informovaly všechny zúčastněné strany prostřednictvím oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, jež upozorňuje na možné zařazení dalších kódů KN do tohoto řízení.
(35)
Jak je však uvedeno výše, hliníková kola, která jsou skutečně určena pro přípojná vozidla, a proto patří pod kód KN 8716 90 90, nebyla do oznámení o zahájení řízení zahrnuta. Proto se nedá vyloučit, že některé hospodářské subjekty, které vyrábějí tato kola nebo s nimi obchodují, v tomto šetření nevystoupily, protože očekávaly, že se na tento dovoz nebude šetření vztahovat, a proto o výše zmíněném oznámení nevěděly. Za těchto okolností není vhodné zahrnout tato kola do tohoto řízení. Jelikož se zdá, že existuje zvláště vysoké riziko obcházení za použití výše uvedeného kódu KN, je na druhé straně vhodné zavést kód TARIC, jehož pomocí lze přesně sledovat vývoj úrovně dovozu kol spadajících pod takový kód. Na základě čl. 14 odst. 3 základního nařízení se ustanovení v tomto smyslu vkládá do normativní části tohoto nařízení.
4. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ, INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
4.1. Tržní zacházení
(36)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku zpochybnili předběžná zjištění uvedená ve 26. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(37)
Za prvé je třeba zdůraznit, že v ČLR představuje primární hliník více než 50 % nákladů na výrobu hliníkových kol. Tři ze čtyř společností zařazených do vzorku tvrdily, že rozhodnutí o zamítnutí tržního zacházení by se mělo týkat jednotlivých konkrétních společností, zatímco v tomto případě Komise na základě konstatování, že dochází ke státním zásahům do rozhodování o nákupu hlavní suroviny (hliníku), jak je uvedeno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zamítla tržní zacházení všeobecně pro celou zemi. Tento argument nelze přijmout, protože rozbor provedený Komisí skutečně probíhal individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravda, že Komise došla u čtyř z nich k témuž závěru, ale to je způsobeno skutečností, že dochází k zasahování státu do procesu rozhodování každého z nich, jak je vysvětleno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise by bývala nedošla ke stejnému závěru u jakékoli společnosti působící v ČLR, u níž by se ukázalo, že převážnou většinu hliníkové slitiny, kterou spotřebovává, získává za ceny účtované na Londýnské burze kovů (LME) při uplatnění obvyklých mechanismů využívaných jakoukoli společností v sektoru se sídlem ve zbytku světa. Pokud by tomu tak bývalo bylo, této společnosti mohlo být přiznáno tržní zacházení, přestože by měla sídlo v ČLR, pokud by splňovala další kritéria.
(38)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(39)
Pokud jde o zasahování státu do jiných obchodních rozhodnutí, žádná ze tří skupin uvedených v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neposkytla další důkaz, který by umožnil dojít k odlišným závěrům. Zejména bylo uvedeno, že rozsudek Tribunálu ve věci Zheijiang Xinan v. Rada (3) stanoví, že „pojem „zásadní zásahy státu“ nemůže být považován za synonymum veškerých vlivů státu na činnost podniku nebo jakéhokoliv zapojení do přijímání rozhodnutí, ale musí být chápán jako projev veřejné moci, který je způsobilý učinit rozhodnutí neslučitelnými s podmínkami tržního hospodářství“. S ohledem na tento rozsudek vývozci uvádějí, že evropské orgány by jej měly uplatňovat a podrobně analyzovat, zda jsou opatření přijatá státem při provozu společnosti neslučitelná s podmínkami tržního hospodářství. V této souvislosti je třeba upozornit, že uvedený rozsudek je v současné době předmětem odvolání. Proto nabude uvedený rozsudek Tribunálu účinnosti teprve ode dne rozhodnutí o odvolání. Evropské orgány proto mohou trvat na tom, že zasahování státu zjištěné v tomto případě postačuje k závěru, že kritérium 1 není splněno. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(40)
Žádná ze dvou skupin, které podle závěrů prozatímní fáze nesplnily požadavky kritéria 2, tyto předběžné závěry nenapadla. Proto se potvrzuje, jak je uvedeno v 39. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dvě ze skupin zařazených do vzorku nemají své účetnictví vedené a auditory prověřované v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(41)
Skupina Baoding Lizhong tvrdila, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně požaduje, že zkreslení musí být způsobena bývalým systémem netržního hospodářství, přičemž skupina tvrdila, že jelikož údajně vždy podnikala jako skupina v držení soukromých subjektů, zkreslení nemohou být výsledkem „bývalého“ systému netržního hospodářství, jelikož skupina nikdy nepůsobila jako státem vlastněné společnosti. Tento argument nelze přijmout. Jak bylo zjištěno v tomto případě, výrobní náklady a finanční situace společností mohou podléhat výrazným zkreslením přeneseným z předchozího systému netržního hospodářství bez ohledu na to, zda společnost působila jako státem vlastněná společnost nebo nikoli.
(42)
Skupina Baoding Lizhong, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a společnost CITIC Dicastal navíc znovu zopakovaly argumenty již předložené před přijetím prozatímního nařízení a trvaly na tom, že výhody, jež společnosti využívají, nejsou významné. Jak je však vysvětleno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zkreslení finanční situace skupin byla významná.
(43)
Kromě toho společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd uvedla, že daňová osvobození poskytovaná zahraničním společnostem nepředstavují zvláštní subvenci a podle judikatury WTO týkající se vyrovnávacích opatření důkazní břemeno o specifičnosti subvence spočívá na vyšetřujících orgánech (4). Ve svém podání se společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd rovněž odvolává na čl. 4 odst. 5 antisubvenčního základního nařízení (5), v němž se uvádí, že „určení, že se jedná o specifickou subvenci (…), musí být průkazně doloženo“. Společnost rovněž uvádí čl. 4 odst. 2 písm. b) antisubvenčního základního nařízení (objektivní kritéria nebo podmínky pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši, která znamenají, že se nejedná o specifickou subvenci) a článek 10 dohody o antisubvenčních a vyrovnávacích opatřeních, který vymezuje vyrovnávací clo jako „clo vybírané za účelem vyrovnání subvence poskytované přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu nebo vývoz zboží“. A konečně, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd navrhuje, že „pokud útvary Komise chtějí vyrovnávat subvence poskytované čínskou vládou, správný postup by byl prostřednictvím antisubvenčního šetření“.
(44)
Co se týče tohoto výkladu antidumpingových právních předpisů, je třeba říci, že není správný, jelikož kritéria antisubvenčního základního nařízení nelze použít v souvislosti s analýzou týkající se tržního zacházení. Antidumpingové základní nařízení stanoví, že je nutno prošetřit, zda výrobní náklady a finanční situace společností nepodléhají podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a jak je uvedeno výše, kroky, které znamenají účast státu při utváření podnikatelského prostředí prostřednictvím opatření, jež jsou typická pro netržní hospodářství, by měly být považovány za vliv státu způsobený bývalým systémem netržního hospodářství.
(45)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 40. až 44. a 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Vývozci znovu zopakovali své námitky řešené v 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení má být rozhodnutí o tom, zda výrobci splňují uvedená kriteria pro přiznání tržního zacházení, přijato do tří měsíců od zahájení šetření, zatímco v tomto případě bylo toto rozhodnutí přijato až po uplynutí této tříměsíční lhůty. Na podporu svého tvrzení vývozci citovali rozsudek Tribunálu ve věci T-299/05 (6). Vývozci zejména uvedli, že ještě před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise obdržela všechny odpovědi na antidumpingové dotazníky zaslané vývozcům, jakož i odpovědi na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi, a proto útvary Komise, jelikož měly k dispozici údaje obsažené v odpovědích na tyto dotazníky, měly veškeré informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí podle běžné metodiky a metodiky pro srovnatelnou zemi. Vývozci pak dospívají k závěru, že jako taková mohla Komise vědět, jaký vliv bude její rozhodnutí o tržním zacházení mít, pokud jde o výpočet dumpingového rozpětí. S ohledem na výše uvedené skutečnosti vývozci nevylučují, že rozhodnutí o tržním zacházení bylo přijato na základě účinků na dumping.
(47)
Tento argument nelze přijmout. Za prvé, na rozdíl od toho, co bylo uvedeno, před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise neměla k dispozici všechny informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí. Za okolností tohoto případu ve skutečnosti nebyly informace obsažené v odpovědích na antidumpingové dotazníky a na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi ani úplné ani správné, a proto nemohly útvary Komise v daném okamžiku dumpingové rozpětí vypočítat. Za účelem shromáždění informací a údajů, které byly nezbytné pro přesný výpočet dumpingového rozpětí, musely být ve skutečnosti provedeny inspekce na místě. Tyto inspekce byly zahájeny teprve více než dva týdny po odeslání oznámení o tržním zacházení. Jelikož Komise ještě neměla k dispozici údaje získané v průběhu inspekcí na místě, bylo tudíž fakticky nemožné, aby provedla výpočty dumpingu před odesláním oznámení o tržním zacházení a přijala rozhodnutí o tržním zacházení na základě účinků na dumping.
(48)
Za druhé, vývozci nepředložili žádné důkazy o tom, že by rozhodnutí o tržním zacházení bylo odlišné, kdyby bylo přijato ve lhůtě tří měsíců.
4.2. Závěr
(49)
Tímto se potvrzuje zjištění, že žádné ze společností, které požádaly o tržní zacházení, by nemělo být přiznáno tržní zacházení, jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zacházení
(50)
Obě skupiny ve vzorku, kterým bylo prozatímně odepřeno individuální zacházení kvůli zasahování státu, u něhož bylo zjištěno, že je takové povahy, že umožňuje obcházet opatření, pokud jsou jednotlivým vývozcům stanoveny různé sazby, napadly předběžné zjištění uvedené v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skupina Baoding Lizhong tvrdí, že k žádným státním zásahům nedochází, a také uvádí, že podle znění čl. 9 odst. 5 písm. c) a e) k zamítnutí individuálního zacházení nestačí existence zasahování státu a že doslovné znění čl. 9 odst. 5 umožňuje přiznat individuální zacházení i v případě, že dochází k zasahování státu, ovšem za předpokladu, že přesto existuje dostatečná nezávislost na státu a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Tak by tomu bylo pouze v případě, že by státní úředníci zaujímali většinu klíčových funkcí a mohli zasahovat do běžných obchodních rozhodnutí.
(51)
Druhá skupina tvrdila, že většinu jejích akcií vlastní soukromé osoby a riziko obcházení neexistuje, protože skupina zásobuje výhradně výrobce automobilů na trhu OEM a smlouva s výrobcem automobilů stanoví pro každý model kol konkrétní výrobní místo, které je podrobeno kontrole před uzavřením smlouvy i v průběhu jejího trvání.
(52)
Pokud jde o tvrzení skupiny Baoding Lizhong, riziko obcházení bylo přezkoumáno. Státní zásahy skutečně nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Skupině Baoding Lizhong tudíž může být přiznáno individuální zacházení.
(53)
Co se týče společnosti CITIC Dicastal, jedná se o státní společnost přímo kontrolovanou státem (většina jejích akcií patří státu). Státní zásahy jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení opatření, pokud společnost získá odlišnou celní sazbu. Jinými slovy, výroba jiných státem kontrolovaných společností by mohla být přesměrována prostřednictvím společnosti CITIC Dicastal. Pokud jde o další argument společnosti CITIC Dicastal, skutečnost, že dodává výhradně výrobcům automobilů na trhu OEM, jí nebrání v tom, aby v budoucnu dodávala i jiným odběratelům. Lze tedy dospět k závěru, že společnosti CITIC Dicastal by mělo být individuální zacházení odepřeno.
4.4. Srovnatelná země
(54)
Řada zúčastněných stran zpochybnila volbu Turecka jako srovnatelné země. Jejich argumenty nelze přijmout; za prvé proto, že připomínky dorazily dosti dlouho po normativně stanovené lhůtě pro předložení připomínek k výběru srovnatelné země (lhůta uplynula dne 24. srpna 2009), a za druhé proto, že je nelze brát v úvahu z věcného hlediska.
(55)
Dotyčné argumenty lze shrnout takto:
1)
Jedna ze spolupracujících společností v Turecku (Hayes Lemmerz) je ve spojení s výrobcem v Unii a obě tyto spolupracující společnosti jsou členy EUWA (sdružení zastupujícího evropské výrobce, které předložilo příslušný podnět). Toto nelze přijmout. Skutečnost, že jedna ze společností ve srovnatelné zemi je ve spojení s výrobcem v Unii a že obě tyto společnosti jsou členy stejného sdružení jako žadatelé, nelze považovat za relevantní kritérium pro vyloučení Turecka jako srovnatelné země. Kritéria, která je třeba brát v úvahu při analyzování vhodnosti srovnatelné země, se musí zakládat výlučně na takových skutečnostech, jako je míra hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země a neexistence významných rozdílů mezi výrobním postupem u výrobců ve srovnatelné zemi a u výrobců v zemi s netržním hospodářstvím.
2)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že výrobní postup v Číně není srovnatelný s Tureckem, protože čínské společnosti mají přístup k levnější surovině. Toto tvrzení nelze zohlednit. Na jedné straně je přístup k levnějšímu hliníku důsledkem zkreslení cen způsobeného státními zásahy. Jak je vysvětleno výše, ČLR těží z jedinečné světové pozice, co se týče přístupu k surovinám s nejnižšími možnými cenami, a v jiných zemích nelze nalézt žádnou srovnatelnou situaci. Na druhé straně šetření ukázalo, že výrobní postup je prakticky totožný v Číně i v Turecku.
3)
A konečně, bylo předloženo tvrzení, že na vnitrostátní úrovni je nedostatečná hospodářská soutěž, protože domácí výroba se používá převážně pro vývoz a zároveň existují vstupní překážky dovozu ze zemí mimo Unii. Tato tvrzení nelze brát v úvahu. Ve skutečnosti je trh Unie více než šestkrát větší než turecký trh a neexistují žádné vstupní překážky, a proto je přiměřené, že Turecko zasílá významnou část své výroby do Unie. Kromě toho je na domácím tureckém trhu dostatečná hospodářská soutěž, protože existuje nejméně pět domácích výrobců a neexistují žádné překážky dovozu z Unie.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje předběžný závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí je Turecko.
4.5. Dumping
4.5.1. Výpočet
(57)
Dva vyvážející výrobci zpochybnili předběžná zjištění uvedená v 57. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo uvedeno, že podle čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení by měly být výpočty dumpingu založeny na „všech vývozních obchodech“, jinými slovy, tito dva vyvážející výrobci se domnívají, že při výpočtu dumpingového rozpětí by se mělo brát v úvahu 100 % transakcí. Bylo rovněž namítnuto, že nejdražší transakce, zejména u jedné ze společností, jež byly předmětem šetření, nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí zohledněny.
(58)
Pokud jde o argument o počtu transakcí, které mají být zohledněny, je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení stanoví, že výpočty dumpingu by měly být založeny na „všech vývozních obchodech“, „pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. To znamená, že pokud nelze dosáhnout přiměřeného srovnání 100 % výrobků, nebude možné zohlednit 100 % vývozních transakcí. Toto je považováno za přiměřené za předpokladu, že výpočty jsou založeny na dostatečně velkém procentním podílu ze všech vývozních transakcí. V tomo případě bylo vzato v úvahu přibližně 85 % transakcí.
(59)
Co se týče tvrzení, že nejdražší transakce nebyly vzaty v úvahu, byl proveden nový výpočet dumpingu, aby byly i tyto transakce zohledněny. Typy výrobků použité pro výpočet provedený na prozatímní úrovni byly doplněny o řadu dalších typů výrobků. Bylo tak možné zahrnout do výpočtu co nejvíce transakcí, což také zajistilo, aby se vážená průměrná jednotková cena všech vývozních transakcí na jednu vývozní společnost co nejvíce blížila vážené průměrné jednotkové ceně vývozních transakcí (této společnosti), která byla použita pro výpočet dumpingového rozpětí. Takto byla zohledněna hodnota všech vývozních transakcí, a to i těch nejdražších. Běžné hodnoty pro tyto dodatečné druhy výrobků byly vypočteny podle metodiky vysvětlené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Při tomto novém výpočtu dumpingové rozpětí kleslo zejména u společnosti YHI.
(60)
Metodika použitá k určení běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání je totožná s metodikou, která je popsána v 64. až 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jediné změny u nových výpočtů se týkají zvýšení počtu zohledněných transakcí a úvahy, že průměrná cena vývozních transakcí použitých k výpočtu dumpingu u jakékoli dané společnosti by se neměla podstatně lišit od průměrné vývozní ceny všech transakcí této společnosti.
(61)
Bylo předloženo tvrzení, že analýza Komise nebere v úvahu vývoj směnných kurzů, a to zejména zhodnocení amerického dolaru oproti euru, a vývoj nákladů na primární hliník a mezinárodní přepravu. Toto tvrzení není opodstatněné, jelikož útvary Komise podle svých běžných postupů zahrnuly do své analýzy trhu s dotčeným výrobkem během období šetření všechny druhy ověřitelných nákladů.
(62)
Čínský výrobce YHI tvrdil, že výpočet nákladů v jeho individuálním dumpingovém výpočtu byl nepřesný. Komise přijala toto tvrzení a provedla nový výpočet, který vedl k určení dumpingového rozpětí ve výši 23,81 %, tzn. o 2,14 % méně než v předchozím výpočtu.
4.5.2. Konečná dumpingová rozpětí
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Jiné spolupracující společnosti
44,23 %
Všechny ostatní společnosti
67,66 %
5. ÚJMA
(63)
Komise obdržela připomínky k předběžným zjištěním týkající, se újmy. Některé z těchto připomínek byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(64)
Tvrzení, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
5.1. Dovoz z ČLR
(65)
Zúčastněné strany tvrdily, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není odůvodněná.
(66)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi byla metodika založena na podnětu, avšak zkontrolována porovnáním s dalšími zdroji (údaji, jež poskytli spolupracující výrobci, uživatelé, vývozci). Tyto údaje byly znovu analyzovány s ohledem na připomínky zúčastněných stran a předběžné závěry se tímto potvrzují.
(67)
Je třeba připomenout, že v den zveřejnění prozatímního nařízení byla do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, vložena tři oznámení poskytující podrobné informace o metodách výpočtu výroby, dovozu a prodeje.
(68)
Jelikož kódy KN, jichž se týká stávající šetření, obsahují i jiné výrobky než dotčený výrobek, většina připomínek souvisela s metodikou, kterou Komise použila k vyloučení jiných výrobků než dotčeného výrobku z nahlášených objemů.
(69)
Kód KN 8708 70 50 zahrnuje kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Příslušné údaje v tunách byly získány z databáze Comext bez jakékoli další úpravy v této fázi, a to na základě předpokladu, jak je uvedeno v podnětu, že části, součásti a příslušenství jsou menšího významu.
(70)
Kód KN 8708 70 10 zahrnuje mimo jiné kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Také zde byly příslušné údaje v tunách, získané z databáze Comext, řádně upraveny v souladu s metodikou popsanou v podnětu.
(71)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami tento přístup převážně kritizovaly, aniž by však obsahovaly návrh vhodnější nebo spolehlivější alternativy. Kritika se týkala hlavně skutečnosti, že jelikož zúčastněné strany nevěděly, kterou metodu se Komise chystá použít, nemohly vyjádřit své připomínky. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které důkladným způsobem stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení. Komise zkontrolovala údaje poskytnuté v podnětu a nezjistila nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(72)
Druhý soubor připomínek se týkal způsobu přepočtu objemů původně vyjádřených v tunách na jednotky pro příslušné dva kódy KN. Také zde Komise postupovala podle metody navržené v podnětu a následně podpořené odpověďmi čínských vývozců na dotazník. Tato metodika naznačuje, že průměrná jednotková hmotnost výrobků dovážených z Číny činí přibližně 9 kg na kolo. Jednotková hmotnost výrobků dovážených z jiných třetích zemí byla v souladu s podnětem odhadnuta přibližně na 10 kg na jednotku, avšak překontrolována porovnáním s dostupnými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření od různých stran.
(73)
Ve svých podáních předložených po skončení prozatímní fáze zúčastněné strany tvrdily, že namísto 9 kg by se měla jako průměrná hmotnost použít hodnota 10 kg, jelikož tolik činí průměrná hmotnost dovážených kol pro trh OEM. Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, průměrná hmotnost 9 kg vychází z údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Proto se konstatuje, že je to nejpřiměřenější metoda přepočtu odrážející průměrnou hmotnost čínského dovozu. V každém případě však přepočet na základě hodnoty 10 kg u kol pro trh OEM ukázal, že výsledek by neměl žádný vliv na konečné závěry.
(74)
Závěry uvedené v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
5.1.1. Objem a ceny dovozu z ČLR
(75)
Závěry učiněné mimo jiné na základě údajů Eurostatu uvedených v 86. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny odpověďmi vyvážejících výrobců na dotazník. Vzhledem k tomu, že údaje pocházejí z různých zdrojů, mohou se trendy samozřejmě mírně lišit v závislosti na konkrétním segmentu a společnosti. V každém případě potvrdily nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou úrovní cenového podbízení a prudkým zvýšením objemu dovozu z ČLR zvýrazňuje správnost celkového závěru v tomto případě.
(76)
Údaje a trendy byly rovněž zkontrolovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Prozatímní nařízení v 89. bodě odůvodnění chybně uvádělo, že ceny za roky 2006 až 2008 měly vycházet z údajů Eurostatu, protože dotazníky zaslané vývozcům neposkytly relevantní údaje. Uvedené konstatování se mělo týkat rozlišení mezi transakcemi s koly pro trh OEM a s koly pro následný trh. Toto rozlišení lze určit pouze na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vývozci.
(77)
Pokud jde o jednotkové ceny kol pro následný trh, údaje ukazují více méně konstantní úrovně s mírným zvýšením na konci období. Pohybovaly se v rozmezí 25 až 34 EUR v roce 2006, 24 až 32 EUR v roce 2007, 25 až 29 EUR v roce 2008 a 26 až 36 EUR v období šetření. Za účelem zachování důvěrné povahy údajů byla tato rozmezí upravena nejvýše o 15 % směrem nahoru nebo dolů.
Cenové rozpětí u čínského dovozu kol pro následný trh (na základě vzorku vývozců)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
Období šetření
26
36
(78)
Jednotkové ceny dovozu kol pro trh OEM z ČLR vykazují během posuzovaného období pokles o více než 15 %. Další informace nelze zveřejnit z důvodu jejich důvěrné povahy, jak je vysvětleno níže v oddílu o výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(79)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se čínské dovozní ceny zvýšily mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy většina ukazatelů újmy značně klesla. K nominálnímu růstu čínských dovozních cen (i když jen o 1,6 %) skutečně došlo. (7) Je však nutno zdůraznit, že za celé posuzované období tyto ceny klesly o 8 %.
(80)
Celkově byly u obou segmentů potvrzeny nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou mírou cenového podbízení a prudkým nárůstem dovozu z ČLR potvrzuje závěry učiněné v tomto případě.
5.2. Analýza újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh
(81)
Jednou z hlavních připomínek obdržených po uložení prozatímních opatření bylo, že měla být provedena analýza všech ukazatelů újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh.
(82)
Jedna ze zúčastněných stran se v této souvislosti odvolávala na nařízení Komise (ES) č. 1888/2006 (8) a také na nařízení Rady (ES) č. 682/2007 (9) týkající se dovozu zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska, přičemž tvrdila, že v uvedeném případě byla taková analýza u konkrétních segmentů provedena. Tato zúčastněná strana dále tvrdila, že se Komise tím, že nepostupovala stejně jako ve věci kukuřice cukrové, dopustila porušení požadavků WTO.
(83)
Ve věci kukuřice cukrové bylo odkázáno na příslušná ustanovení WTO, že podle odvolacího orgánu „když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (10). Tento případ jasně ukazuje, že přístup uplatněný v tomto případě je v souladu s dosavadní praxí evropského orgánu a v souladu s antidumpingovou dohodou WTO (11). Segmentová analýza je možná, ale musí být doprovázena analýzou celého odvětví.
(84)
Je třeba připomenout, že ve stávajícím řízení byly v prozatímní fázi oba segmenty posouzeny společně, avšak některé ukazatele byly u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh analyzovány odděleně (cenové podbízení, spotřeba, podíly na trhu). S ohledem na připomínky předložené zúčastněnými stranami provedla Komise další rozbor, přičemž byly analyzovány některé další ukazatele na úrovni jednotlivých segmentů (viz níže). Jak je patrné níže, tato analýza potvrzuje, že trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek obecně odpovídají trendům u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh posuzovaných zvlášť.
5.2.1. Spotřeba
(85)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby hliníkových kol v Unii odděleně na trhu OEM a na následném trhu. Podrobnější informace o rozlišení mezi dovozem kol pro trh OEM a pro následný trh jsou uvedeny výše v části o dovozu. Údaje o tomto rozlišení vycházely z různých zdrojů informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii, uživateli a vyvážejícími výrobci v dotčené zemi.
Jednotky (v tisících)
2006
2007
2008
Období šetření
Celková spotřeba Unie
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
Spotřeba kol pro trh OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Index 2006 = 100
100
101
97
80
Spotřeba kol pro následný trh
15 033
18 432
16 237
14 592
Index 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Celková spotřeba Unie klesla v posuzovaném období o 16 % z 58, 6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek. Stejný trend lze vysledovat v obou segmentech. Spotřeba kol pro trh OEM se snížila o 20 % z 43,5 milionu jednotek na 34,9 milionu jednotek, zatímco spotřeba kol pro následný trh klesla o 3 % z 15 milionů jednotek na 14,5 milionu jednotek.
5.2.2. Dovoz z ČLR a podíly na trhu v segmentech kol pro trh OEM a kol pro následný trh
(87)
Řada připomínek se týkala závěrů Komise o velikosti trhu OEM a následného trhu s hliníkovými koly v Unii, a zejména tržního podílu dovozu. Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nesprávně vypočítala tržní podíl dovozu pro trh OEM. V návaznosti na tyto připomínky bylo provedeno další šetření týkající se tržního podílu dovážených kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Je třeba připomenout, že prozatímní nařízení stanovilo tržní podíly kol pro trh OEM a kol pro následný trh dovážených z ČLR. Tyto podíly na trhu byly stanoveny na základě informací obsažených ve spisu v prozatímní fázi, které vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii, vývozci a výrobci automobilů. Na tomto základě bylo zjištěno, že tržní podíl dovozu kol pro trh OEM představuje přibližně 3 % (konzervativní výpočet), ale mohl by dosahovat až 6 %.
(88)
S ohledem na kritiku vyjádřenou zúčastněnými stranami byly všechny údaje znovu ověřeny a toto ověření potvrdilo prozatímní závěry. Podrobné vysvětlení všech kroků šetření a všech zdrojů informací použitých ke stanovení podílu obou segmentů na dovozu nejen z dotčené země, ale také z jiných třetích zemí bylo zahrnuto do oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Toto oznámení dokládá rozmanitost zdrojů použitých k získání relevantních informací.
(89)
V reakci na připomínky zúčastněných stran, že tržní podíl ve výši 3 % je malý, je třeba navíc zdůraznit, že ani 3 % tržní podíl nelze považovat za malý na cenově citlivém trhu, o jaký se v tomto případě jedná. To platí zejména s ohledem na pokles cen popsaný níže ve 116. bodě odůvodnění. Kromě toho došlo také k významnému zvýšení objemu a tržního podílu dovozu z ČLR.
Objemy dovozu v tisících jednotek - trh OEM
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
455
476
508
1 183
Index 2006 = 100
100
105
112
260
Podíl na trhu (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Objemy dovozu v tisících jednotek - následný trh
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 247
4 667
5 301
4 954
Index 2006 = 100
100
144
163
153
Podíl na trhu (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenové podbízení
(90)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi bylo cenové podbízení vypočteno pro dotčený výrobek jako celek, jakož i pro oba segmenty odděleně. Rozlišení na segmenty vycházelo z přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých výrobci v Unii a vývozci zařazenými do vzorku na základě identifikace prodeje kol výrobcům automobilů.
(91)
Rozpětí cenového podbízení uvedená v 95. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla přepočtena především s ohledem na změny ve výpočtech dumpingu (viz výše). Byla také zpřesněna, pokud jde o použitou celní sazbu. Konkrétně byla v prozatímní fázi použita jednotná 4,5 % celní sazba. Tento přístup byl uplatněn i v konečné fázi při výpočtu celkového cenového podbízení (u obou segmentů). To bylo způsobeno skutečností, že ne všechen dovoz kol pro trh OEM byl deklarován pod kódem KN spojeným s nižší, 3 % celní sazbou.
(92)
Některé zúčastněné strany zopakovaly své připomínky, že úroveň cenového podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k té složce ceny, která souvisí s přidanou hodnotou (při vyloučení nákladů na hliník). Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, použitím této metodiky by se úroveň cenového podbízení ve skutečnosti zvýšila. Jelikož úroveň podbízení vypočtená ve vztahu k plné ceně (v procentech) již byla podstatná, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(93)
Cenové podbízení vypočtené pro dotčený výrobek jako celek se pohybuje od 20 % do 38 %. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (15 % až 29 % u kol pro trh OEM a 49 % až 63 % u kol pro následný trh).
6. STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Vymezení výrobního odvětví Unie a makroekonomické a mikroekonomické ukazatele újmy
(94)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že Komise použila nesprávné vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii a že posouzení újmy mělo vycházet z informací, které se vztahují pouze k žadatelům a zastáncům podnětu, a nikoli z celkové výroby v Unii.
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo vymezeno podle ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Posouzení situace celého výrobního odvětví Unie je v souladu se základním nařízením. Argument, že posouzení újmy bylo založeno na nesprávném vymezení výrobního odvětví Unie, je tedy nutno zamítnout. V důsledku toho je nutno zamítnout všechny argumenty týkající se vývoje tendencí ukazatelů újmy, u kterých byly jako základ pro analýzu použity údaje o výrobcích zařazených do vzorku a spolupracujících výrobcích.
(96)
Další obecnější připomínkou bylo, že nedůvěrné verze dotazníků pro výrobce a minidotazníků byly nedostatečné. Komise tyto připomínky podrobně posoudila a v odůvodněných případech si vyžádala vylepšené nedůvěrné verze. Ty byly zařazeny do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, čímž byla zcela umožněna účinná obrana práv.
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že někteří výrobci v Unii měli být vyloučeni vzhledem ke skutečnosti, že neposkytli úplné informace o své činnosti. Tyto strany dále tvrdily, že toto vyloučení by bývalo mělo dopad na výsledek. Tato tvrzení však nejsou podložena fakty, protože dotyční výrobci v Unii ve skutečnosti poskytli všechny podstatné informace. Proto je nutno tato tvrzení zamítnout.
(98)
Jeden dovozce rovněž tvrdil, že měl být zařazen jako výrobce v Unii vzhledem ke skutečnosti, že výrobu zadával do dotčené země, zatímco řada dalších činností probíhala v Unii (např. návrh). Tato společnost zadávala výrobu do dotčené země, přičemž v Unii si zachovávala některé aktivity jako například testování kol. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní proces probíhá v dotčené zemi, nemůže být tento dovozce v rámci antidumpingového řízení považován za výrobce v Unii. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(99)
Některé zúčastněné strany provedly analýzu ukazatelů újmy u jednotlivých společností. Takový přístup je nutno zamítnout, jelikož analýza újmy se provádí pro výrobní odvětví Unie jako celek.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Objem prodeje a podíl na trhu
(100)
Po zveřejnění prozatímního nařízení požádaly zúčastněné strany o údaje s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem. Tabulka níže ukazuje objemy prodeje a podíl na trhu s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem:
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - trh OEM
36 820
36 240
34 932
28 719
Index 2006 = 100
100
98
95
78
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - následný trh
8 626
10 443
7 962
7 075
Index 2006 = 100
100
121
92
82
Tržní podíl - trh OEM (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro trh OEM)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Index 2006 = 100
100
97
98
97
Tržní podíl - následný trh (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro následný trh)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Index 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Pro stanovení tohoto rozlišení byly použity různé zdroje informací, zejména údaje poskytnuté výrobci v Unii v průběhu šetření, údaje z podnětu, jakož i údaje shromážděné před zahájením šetření.
(102)
Výše uvedená tabulka ukazuje klesající trend, pokud jde o prodej a tržní podíly jak u trhu OEM, tak u následného trhu.
6.2.2. Smluvní prostředí
(103)
Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v posuzování zakázek zadaných během období šetření, které však měly být uskutečněny až po jeho skončení. Údaje, které se již ve spisu nacházely, byly doplněny o nové informace od výrobců kol a automobilů v Unii. Tyto údaje potvrdily řádové hodnoty nákupů a trendy týkající se tržních podílů evropských a čínských dodavatelů. Přispívají k tomu i argumenty předložené výrobci automobilů, podle nichž podíl čínského dovozu vzrostl v důsledku zvýšení konkurenceschopnosti a kvality a zlepšení možností ve výrobních postupech.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Výrobní náklady
(104)
Jedna ze zúčastěných stran tvrdila, že údaje o ziskovosti uvedené ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídají údajům o prodeji a výrobních nákladech uvedeným v 89. a 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo to způsobeno administrativní chybou při výpočtu výrobních nákladů, která vedla k použití nesprávného souboru údajů. Tato chyba byla opravena a údaje o výrobních nákladech jsou uvedeny v následující tabulce.
V eurech
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Tato oprava nemá vliv na trend zjištěný v prozatímní fázi. Průměrné výrobní náklady zůstaly během posuzovaného období stabilní.
6.3.2. Ziskovost
(106)
V reakci na žádosti zúčastněných stran o poskytnutí údajů s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem byla ziskovost vypočtena odděleně pro trh OEM a pro následný trh. Řádové hodnoty a trendy se potvrdily.
V %
2006
2007
2008
Období šetření
Celková ziskovost
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Ziskovost trhu OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Ziskovost následného trhu
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, ziskovost byla ovlivněna jak u trhu OEM, tak u následného trhu. V průběhu posuzovaného období klesla o 8,8 procentního bodu u kol pro trh OEM a o 7,6 procentního bodu u kol pro následný trh. Z toho vyplývá, že řádové hodnoty a trendy u kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzovaných odděleně se shodují s řádovými hodnotami a trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek (pokles o 8,7 procentního bodu).
6.3.3. Návratnost investic
(108)
Zúčastněné strany poukazovaly na možné nepřesnosti při výpočtu návratnosti investic. Vykázané hodnoty zohledňují všechny položky tvořící návratnost investic, včetně odpisů. Uvedená tvrzení je tudíž nutno zamítnout.
6.4. Závěr o újmě
(109)
Závěry o újmě uvedené v 80. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což se projevilo především poklesem ziskovosti. Některé ukazatele újmy byly analyzovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Vývojové trendy a řádové hodnoty těchto ukazatelů odpovídají údajům zjištěným pro dotčený výrobek jako celek.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Dopad dovozu z ČLR
(110)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles výroby a prodeje výrobního odvětví v Unii byl důsledkem klesající spotřeby (což údajně vyvolalo také snížení kapacity). Prozatímní nařízení skutečně nezpochybnilo, že se spotřeba na trhu Unie snižuje. Ačkoli je možné, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, mohly přispět i jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR (hospodářská krize a dovoz z Turecka), dopad těchto dalších činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost uvedenou ve 136. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V každém případě, jak je uvedeno ve 126. a následujících bodech odůvodnění prozatímního nařízení, existuje zřejmá souvislost mezi významným nárůstem objemů čínského dovozu za nízké ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a na rozdíl od tvrzení zúčastněných stran, zůstala kapacita během posuzovaného období stabilní (zejména v letech 2006 až 2008, s poklesem o 4 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření).
(111)
Některé zúčastněné strany odkazovaly na výkazy zveřejněné výrobci v Unii na jejich internetových stránkách a na skutečnost, že dumpingový dovoz z ČLR není mezi příčinami újmy uveden. Bez ohledu na jakákoli veřejná prohlášení výrobců v Unii (která v žádném případě nevylučují čínský dovoz jako možnou příčinu újmy) údaje ve spisu jasně prokazují, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztráta ziskovosti byla způsobena klesajícím objemem výroby. Výrobci tudíž nebyli schopni umořit své fixní náklady při menším počtu vyrobených kol. Avšak pokles výroby byl způsoben ztrátou podílu na trhu, která byla důsledkem pronikání čínského dovozu na trh.
(113)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ČLR nemohl být příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, protože v roce 2007 došlo k poklesu ziskovosti navzdory stabilním cenám a objemům prodeje. Je třeba připomenout, že mezi roky 2006 a 2007 došlo k zvýšení tržního podílu dovozu z ČLR a k 40 % nárůstu, pokud jde o objem. Z těchto důvodů muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(114)
Závěry uvedené ve 126. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Rozlišení na segmenty
(115)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly svá tvrzení, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM, nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně. Je třeba připomenout, že tyto připomínky byly řešeny ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany poukazovaly na 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské ceny ke stlačování cen výrobního odvětví Unie. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že příslušné orgány nemohou zakládat své závěry na náznacích, nýbrž pouze na skutečných důkazech. Zúčastněné strany dále upozorňovaly, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nebyly k dispozici žádné informace dokládající taková tvrzení.
(117)
Hned zpočátku je třeba zdůraznit vysokou obchodní citlivost tohoto druhu informací. Kromě informací, jež měla Komise k dispozici, byly zúčastněnými stranami poskytnuty další informace. Tyto dodatečné informace potvrzují závěry založené na důkazech, které měla Komise k dispozici v prozatímní fázi a které ukazovaly jasný systematický tlak na snižování cen. Komise dále vytvářela spis s ohledem na aspekt cenového tlaku. Podrobné podání poskytli výrobci v Unii. To umožnilo Komisi další vhled do podrobností postupu při nabídkových řízeních a potvrdilo závěry týkající se tlaku na snižování cen a využívání čínských nabídek jako srovnávacího kritéria k uplatňování tohoto tlaku. V některých případech byla cílová cena stanovená výrobci automobilů (která tvoří výchozí bod jednání) skutečně již nastavena níže než náklady výrobců v Unii, a byla tak neudržitelná od samého počátku. Někdy byly neúspěšné dokonce i nabídky pod touto úrovní.
(118)
Podle informací, které má Komise k dispozici, někteří výrobci automobilů jen oznamují uchazečům o jejich zakázky, že by měli snížit ceny v souladu s čínskými nabídkami, jiní používají cenové nabídky od společností, které se nabídkových řízení neúčastnily, a konečně ještě další dokonce vůbec neomezují svá nabídková řízení, takže nabídku může podat kdokoli (dokonce i ti uchazeči, kteří by nikdy nesplnili příslušné požadavky).
(119)
Výrobci automobilů tvrdili, že cena není v jejich nákupních rozhodnutích určujícím činitelem. Informace ve spisu skutečně prokazují, že mohou být zvažovány i jiné aspekty, avšak cena hraje rozhodující úlohu.
(120)
Závěry uvedené ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.2. Dopad dovozu z Turecka
(121)
Zúčastněné strany tvrdily, že Komise podcenila dopad tureckého dovozu jakožto příčiny újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba připomenout, že 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují, že nižší ceny dovozu z Turecka mohly mít určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který však nebyl natolik významný, aby sám o sobě narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(122)
Dopad dovozu z Turecka byl také zvažován u jednotlivých segmentů. Bylo zjištěno, že - tureckého dovozu představovala kola pro trh OEM. Potvrdilo se, že trendy a řádové hodnoty zjištěné u společně posuzovaných segmentů kol pro trh OEM a kol pro následný trh odpovídají trendům a řádovým hodnotám zjištěným u každého z obou segmentů zvlášť. Podle informací ve spisu (poskytnutých různými spolupracujícími stranami) ceny tureckého dovozu kol pro následný trh v posuzovaném období klesly. Pokud jde o ceny tureckého dovozu kol pro trh OEM, ty zůstaly relativně stabilní.
(123)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny dovozu z Turecka mezi rokem 2008 a obdobím šetření značně klesly. Avšak, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cenový rozdíl byl stále podstatně nižší než rozdíl mezi čínskými dovozními cenami a cenami výrobců v Unii.
(124)
S ohledem na připomínky jedné ze zúčastněných stran, že Turecko by mělo být zahrnuto do podání (viz body odůvodnění 2.1 a násl. výše), je třeba poznamenat, že nezahrnutí Turecka nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínskými vývozy dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(125)
Z těchto důvodů musela být tvrzení předložená těmito zúčastněnými stranami zamítnuta. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.3. Dopad dovozu z dalších zemí
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR se mezi roky 2006 a 2008 zvýšil. Je třeba poznamenat, že podíl dovozu ze třetích zemí zůstal stabilní s drobnými odchylkami v rozmezí 1 %. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
(127)
Některé země uvedly, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěl dovoz z Jižní Afriky, a to z důvodu jeho objemu nebo cen. Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tržní podíl jihoafrického dovozu, přestože se z hlediska objemů zvýšil, je od roku 2007 stabilní (na úrovni 1,4 % s nárůstem o 0,6 % mezi roky 2006 a 2007). Komise obdržela informaci, že většina tohoto dovozu byla určena pro trh OEM. Pokud jde o ceny jihoafrického dovozu pro trh OEM, Komise obdržela rozporuplné informace. Na základě údajů Eurostatu lze dospět k závěru, že se zvýšily ze 43 na 51 EUR. Tyto údaje byly rovněž v souladu s informacemi poskytnutými jedním výrobcem v Unii. Tvrzení o vlivu jihoafrického dovozu je proto třeba odmítnout.
(128)
Závěry uvedené ve 136. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o dovozu ze třetích zemí posuzovaném dohromady nebo zvlášť se tudíž potvrzují.
7.2.4. Dopad hospodářské krize
(129)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své argumenty o dopadu finanční krize. Tyto připomínky, zejména k poklesu výroby automobilů, byly řešeny v prozatímním nařízení.
(130)
Jak je uvedeno ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval s obdobím pronikání dovozu z ČLR na trh.
(131)
Závěry uvedené ve 139. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.5. Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu Unie
(132)
Zúčastněné strany tvrdily, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěla jeho struktura. Nicméně, jak je uvedeno ve 146. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaje shromážděné během šetření prokazují, že větší i menší společnosti byly postiženy podobně.
7.2.6. Řídicí rozhodnutí přijímaná výrobci v Unii
(133)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy spočívala v nesprávných řídicích rozhodnutích přijímaných výrobci v Unii. Tyto připomínky se týkaly společností výrobců uvedených ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které byly buď uzavřeny nebo proti nim bylo zahájeno úpadkové řízení. Je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení je uvedeno 30 společností, zatímco připomínky zúčastněných stran se týkaly pouze čtyř. Obecně tyto připomínky nebyly opodstatněné. V každém případě údaje ve spisu jasně prokazují příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dovozem z ČLR. Tento závěr posiluje skutečnost, že i přes uzavření některých firem se tržní podíl zbývajících společností nezvýšil.
7.2.7. Dovoz ze třetích zemí prováděný výrobním odvětvím Unie
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii nabízel levnější kola ze třetích zemí, a tím přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato nařčení však nebyla potvrzena důkazy. Především nebylo jasné, zda by tento dovoz ovlivnil nějaká významná množství. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
7.2.8. Ceny hliníku a dodací smlouvy výrobního odvětví Unie
(135)
Bylo předloženo tvrzení, že průměrné výrobní náklady zůstaly stabilní navzdory změnám cen hliníku. Zúčastněné strany tvrdily, že ztráty, které utrpěli výrobci v Unii, byly způsobeny skutečností, že uzavírali dlouhodobé smlouvy na dodávky hliníku, které neumožňovaly úpravu ceny v souladu s klesajícími cenami na Londýnské burze kovů. Informace ve spisu předložené spolupracujícími výrobci v Unii jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Proto bylo nutno tato tvrzení zamítnout.
7.2.9. Výkyvy směnného kurzu
(136)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že újma, kterou utrpěli výrobci v Unii, se pravděpodobně sníží v důsledku růstu hodnoty čínské měny (RMB) vůči euru. Kolísání měny zvýší ceny dumpingového dovozu obchodovaného v eurech, čímž se sníží cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem a cenami výrobců v Unii.
(137)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření musí zjistit, zda dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu) způsobil (nebo by mohl způsobit) podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, nebo zda byla tato podstatná újma zapříčiněna jinými činiteli. V tomto ohledu čl. 3 odst. 6 základního nařízení uvádí, že je nutno prokázat, že újmu způsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Odkazuje tedy pouze na rozdíl mezi cenovými úrovněmi, a neexistuje tedy žádný požadavek, aby byly analyzovány činitele ovlivňující výši těchto cen.
(138)
Pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnají dumpingové vývozní ceny s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité k stanovení újmy je někdy třeba převést na jinou měnu, aby byly srovnatelné. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být v zásadě dalším činitelem újmy.
(139)
Výše uvedené závěry potvrzuje i znění čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele než dumpingový dovoz. Přehled dalších známých činitelů v uvedeném článku nezmiňuje žádný činitel ovlivňující úroveň cen dumpingového dovozu.
(140)
Avšak i kdyby byla tato skutečnost vzata v úvahu, vzhledem k očekávanému tlaku na spotřebitelské ceny v souvislosti s poklesem trhu je nepravděpodobné, že by dovozci nakupující z dotčené země byli schopni zvýšit ceny pro maloobchodní prodej v důsledku zhodnocení RMB. Směnné kurzy jako takové lze navíc jen velmi obtížně předvídat. A konečně, ke zhodnocení RMB vůči euru došlo až po období šetření. Všechny tyto prvky znemožňují dospět k závěru, že výkyvy měny budou mít růstový účinek na ceny dumpingového dovozu z dotčené země.
(141)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze dojít k závěru, že by vývoj směnného kurzu mohl být dalším činitelem působícím újmu.
7.2.10. Rostoucí poptávka po ocelových kolech
(142)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena skutečností, že v době hospodářské krize se spotřebitelé přeorientovali na levnější ocelová kola nebo na menší automobily, které bývají údajně častěji vybaveny ocelovými koly. Tento argument měla údajně potvrzovat i skutečnost, že režimy podpory zavedené v různých evropských zemích zvyšovaly přitažlivost prodeje malých automobilů. Jiné zúčastněné strany naopak tvrdily, že i když režimy podpory skutečně mohly zvýšit přitažlivost prodeje malých automobilů, tyto automobily jsou lépe vybaveny a montují se na ně hliníková kola.
(143)
Na základě dostupných údajů byla provedena další analýza, protože neexistují žádné obecné statistiky ocelových kol. Údaje o výši spotřeby ocelových kol by mohly být získány porovnáním údajů o výrobě automobilů v Unii (viz 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a údajů o spotřebě kol pro trh OEM (viz 84. bod odůvodnění výše).
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba automobilů v Unii (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
Množství kol použitých při výrobě automobilů (počet vyrobených vozů * 4,5 kola)
72 891
76 963
71 761
60 493
Spotřeba hliníkových kol pro trh OEM v Unii (v tis. jednotek)
43 573
44 009
42 076
34 915
Spotřeba ocelových kol v Unii (v tis. jednotek)
29 318
32 954
29 685
25 578
Podíl hliníkových kol na trhu OEM
59 %
57 %
58 %
57 %
Podíl ocelových kol
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabulka ukazuje, že spotřeba ocelových kol mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 12 %. Podíl hliníkových kol při výrobě nových automobilů se mezi rokem 2008 a obdobím šetření (obdobím poznamenaným hospodářskou krizí) snížil o 1 procentní bod. Podíl ocelových kol při výrobě nových automobilů se během téhož období o 1 procentní bod zvýšil.
(145)
Lze vyslovit závěr, že podíl hliníkových a ocelových kol při výrobě nových automobilů zůstal stabilní. Kromě toho ani trendy spotřeby a výroby hliníkových kol nepodporují výše uvedený argument. Proto bylo nutno jej zamítnout.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Žádný z argumentů předložených zúčastněnými stranami nedokládá, že vliv dalších činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Závěry o příčinné souvislost uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(147)
S ohledem na připomínky zúčastněných stran provedla Komise další rozbor všech argumentů týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly prozkoumány a závěry prozatímního nařízení byly potvrzeny.
8.1. Zájem dovozců
(148)
Jak je uvedeno ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise dále prošetřila dopad cla na společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadaly v ČLR. Bylo zjištěno, že ačkoli by dopad cla na takové společnosti byl s největší pravděpodobností větší než dopad na jiné druhy dovozců vymezených ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, stejně by nebyl nepřiměřený vzhledem ke globálním účinkům na celé výrobní odvětví Unie.
(149)
Na základě údajů o cenách poskytnutých za období šetření jedním spolupracujícím dovozcem (který externě zadával výrobu dodavatelům) bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosažená touto společností by stačila k pokrytí účinků cla. Zisková rozpětí dosažená touto společností byla vyšší než navrhované clo.
8.2. Zájem uživatelů
(150)
Po uložení prozatímních opatření zúčastněné strany zopakovaly obecné připomínky k dopadu opatření ve smyslu vysokých nákladů, aniž by poskytly důkazy, jež by tato tvrzení doložily. Je třeba připomenout, že analýza dopadů na náklady vycházela z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci automobilů. Tyto údaje poskytly před uložením prozatímních opatření jen tři společnosti a pouze tyto údaje mohly tvořit základ pro závěry Komise.
(151)
Jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dopad opatření na náklady je omezený, přičemž maximální dopad na náklady činí 0,223 % (pokud připustíme, že všechny cenové úrovně by se zvýšily o 22,3 %). Avšak i tento maximální dopad na náklady se zdá být omezený vzhledem k obratu dosahovanému výrobci automobilů.
(152)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že nárůst nákladů v důsledku opatření by je donutil přemístit svou výrobu jinam. Vzhledem k omezenému dopadu na náklady by se rozhodnutí přemístit výrobu automobilů zmíněné některými výrobci automobilů zdálo neúměrné ke zjištěnému dopadu na náklady. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(153)
Je také třeba poznamenat, že argumenty o vysokých nákladech jsou v rozporu s připomínkami některých výrobců automobilů, že se na čínské dodávky spoléhají ve velmi omezené míře.
(154)
Závěry o dopadu opatření na náklady uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8.3. Různorodost zdrojů dodávek
(155)
Žadatelé uváděli, že uložení opatření bude v zájmu automobilového průmyslu. Zajištěním, že výrobní odvětví Unie zůstane provozuschopné, bude zaručena různorodost zdrojů dodávek.
(156)
Jiné zúčastněné strany, zejména uživatelé, znovu zopakovaly své argumenty o hospodářské soutěži na trhu Unie. Tvrdily také, že dovoz z ČLR je nezbytný k pokrytí poptávky na trhu Unie, jelikož výrobci v Unii nejsou schopni poskytnout dostatečné kapacity. Zatímco v letech 2006 a 2007 zůstala míra využití kapacity na úrovni 92 %, v roce 2008 došlo k dramatickému poklesu na 84 % a v období šetření na 73 %. Tyto údaje jasně dokládají, že existuje, a to zejména v současné době, dostatek volných kapacit, které by mohly být použity k zvýšení výroby. Argument o nedostatečné kapacitě výrobního odvětví Unie je navíc v rozporu s jinými připomínkami ze strany automobilového průmyslu, a sice o podstatném snížení poptávky po kolech pro trh OEM. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(157)
Jedna ze zúčastněných stran rovněž tvrdila, že čínští výrobci nevyrábějí stejné druhy výrobků jako evropští výrobci hliníkových kol. Tato tvrzení musela být zamítnuta vzhledem k úrovni shody kontrolních čísel výrobků zjištěné v tomto případě (v závislosti na provedeném výpočtu, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, by odpovídající poměr činil 92 % u výpočtu cenového podbízení pro dotčený výrobek posuzovaný jako celek a 77 % pro segmenty kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzované odděleně).
(158)
Závěry uvedené ve 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.4. Jižní Korea
(159)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své připomínky k nepříznivému dopadu cel v tomto případě v kombinaci s dalšími činiteli, jako je konkurenční výhoda poskytnutá jihokorejským výrobcům automobilů na základě dohody o volném obchodu. Tyto připomínky však nebyly podloženy žádnými novými důkazy. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný důkaz, že by dohoda o volném obchodu měla za následek újmu pro automobilový průmysl, a že v každém případě je v rámci dotyčné dohody o volném obchodu k dispozici ochranný nástroj, který lze použít k nápravě. Závěry uvedené ve 167. a 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.5. Závěr týkající se zájmu Unie
(160)
Závěry uvedené ve 153. až 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
9. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(161)
Většina obdržených připomínek se týkala výpočtu úrovně pro odstranění újmy. Zúčastněné strany zpochybnily metodiku tohoto výpočtu jako takovou a stěžovaly si na nedostatečné zveřejnění.
9.1.1. Zveřejnění
(162)
Je třeba připomenout, že metodika výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla podrobně vysvětlena v oznámení vloženém v den zveřejnění prozatímního nařízení do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Všechny zúčastněné strany rovněž obdržely toto oznámení spolu s informačním dopisem zaslaným téhož dne.
(163)
Druhé oznámení bylo vloženo do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, v reakci na připomínky vznesené po uložení prozatímních opatření.
(164)
Je třeba připomenout, že kontrolní čísla výrobků použitá k výpočtu u každého výrobce automobilů byla jasně vysvětlena ve výše zmíněném oznámení. Přesné údaje o cenách a objemech však nemohly být zveřejněny z důvodu jejich důvěrné povahy.
(165)
Pokud jde o dovoz z Číny, nemohly být údaje o vyvezených množstvích, o hodnotě CIF na hranici Unie a vážených průměrných jednotkových prodejních cenách zveřejněny, jelikož vycházely z transakcí provedených dvěma vývozci. Jejich zveřejnění by tudíž porušilo požadavky na zachování důvěrnosti obsažené v základním nařízení.
(166)
Pokud jde o transakce prováděné výrobci v Unii na trhu Unie, poskytnutí podrobnějších informací by bylo smysluplné pouze tehdy, pokud by tyto podrobnosti byly poskytnuty jednotlivě u každého z výrobců. To však není možné, protože by to bylo v rozporu s výše uvedenými požadavky na zachování důvěrnosti.
(167)
Z těchto důvodů se proto má za to, že podrobné informace o metodice použité při výpočtu cla (mimo jiné například včetně použitých kontrolních čísel výrobků a rozlišení podle jednotlivých výrobců automobilů) poskytly zúčastněným stranám dostatek informací, aby mohly plně využít svého práva na obhajobu, při respektování požadavků na zachování důvěrnosti stanovených v základním nařízení.
9.1.2. Metodika
(168)
Je třeba připomenout, že prodej pod cenou byl vypočítán na základě údajů týkajících se nákupů hliníkových kol výrobci automobilů. Z důvodů uvedených zejména ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje tento přístup pouze hliníková kola určená pro trh OEM. Výrobci automobilů, kteří v rámci šetření spolupracují, potvrdili, že nakupují hliníková kola na základě nabídkových řízení. Vzhledem k povaze nabídkových řízení musí modely, které pocházejí ze dvou zdrojů, být ve všech ohledech stejné, ať jsou nakupovány z ČLR, nebo z Unie. V zájmu zajištění co nejvyšší úrovně srovnání mezi dováženými výrobky z Číny a z Unie bylo jejich srovnání uskutečněno pro každé kontrolní číslo výrobku zvlášť u každého velkého výrobce automobilů identifikovaného v údajích poskytnutých jak výrobci v Unii zařazenými ve vzorku, tak spolupracujícími čínskými vývozci. V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran není tato úroveň cla výsledkem jakéhokoli druhu úpravy, nýbrž vychází z uznání zásady, že clo musí být stanoveno na odpovídající úrovni umožňující nápravu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
9.1.2.1. Informace použité jako základ pro výpočet
(169)
Zúčastněné strany tvrdily, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl proveden na základě nabídkových řízení, ačkoli informace o nabídkových řízeních nebyly vyžádány v rámci šetření ani nebyly dány k dispozici ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí.
(170)
I když byla nabídková řízení uvedena v popisu metodiky použité k výpočtu výše cla, šlo pouze o odkaz na druh postupu nakupování používaný výrobci automobilů, který zaručuje, aby kola ze dvou zdrojů byla stejná a aby mohlo být dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti. Nejednalo se o odkaz na dokumentaci nebo zdroje informací, na jejichž základě byly výpočty prováděny.
(171)
Naopak, výpočty byly prováděny v souladu s obvyklým postupem na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci v Unii. Porovnání kontrolních čísel výrobků bylo provedeno na úrovni výrobce automobilů, tzn. v rámci skupiny transakcí označené jako prodej vývozců a výrobců v Unii tomuto konkrétnímu výrobci automobilů. Tyto údaje byly plně ověřeny.
9.1.2.1. Úpravy
(172)
Připomínky zúčastněných stran se týkaly úprav provedených při výpočtu. Komise některé z těchto připomínek přijala.
(173)
Je třeba připomenout, že ceny CIF čínských vývozců byly upraveny směrem nahoru o 7,6 %, z čehož 4,5 % činí clo a 3,1 % další dovozní náklady. Za účelem stanovení cílové ceny na základě prodejní ceny skutečného výrobce v Unii bylo nutno připočítat dvě položky:
1.
5,4 % na základě obratu k dosažení úrovně výrobních nákladů (je třeba si uvědomit, že se jedná o váženou průměrnou ztrátu pro výrobce kol v Unii zjištěnou za období šetření),
2.
3,2 % na základě obratu k výrobním nákladům (vypočteným podle předchozího bodu 1) na zajištění přiměřeného zisku a aby se dospělo k cílové ceně. Hodnota 3,2 % odpovídá zisku dosaženému výrobním odvětvím Unie v roce 2006, tj. prvním roce posuzovaného období, kdy finanční výsledky výrobců v Unii dosud nebyly ovlivněny poškozujícím dumpingem.
(174)
Co se týče cla, v prozatímní fázi byly dovozní ceny upraveny směrem nahoru o 4,5 %. Toto clo odpovídá clu, které se uplatňuje u kódu KN 8708 70 50. Na hliníková kola pro průmyslovou montáž (tzn. pro trh OEM) se však v zásadě vztahuje kód KN 8708 70 10, a nikoli kód KN 8708 70 50. Na dovoz podle tohoto kódu se uplatňuje clo ve výši 3 %. Vzhledem k metodice použité ke stanovení úrovně pro odstranění újmy, která je založena na segmentu kol pro trh OEM, a s ohledem na připomínky zúčastněných stran po uložení prozatímních opatření je za účelem zajištění jednotného přístupu vhodné použít celní sazbu ve výši 3 %.
(175)
Co se týče cílového zisku, zúčastněné strany tvrdily, že toto ziskové rozpětí je vypočteno pro výrobce kol pro trh OEM i pro výrobce kol pro následný trh, a může tudíž zvýšit výsledek výpočtu provedeného pouze na základě transakcí na trhu OEM. S ohledem na připomínky zúčastněných stran Komise upravila tyto výpočty za použití výše zisků a ztrát vypočtené pouze u kol pro trh OEM (-5,7 % respektive 3,1 %, viz bod odůvodnění 106 a násl. výše).
(176)
Na druhé straně zúčastněné strany tvrdily, že úroveň zisku by měla být upravena směrem dolů, aby odrážela dopad krize. Běžně se však používá ziskové rozpětí, jehož by výrobní odvětví bývalo dosáhlo nebýt dumpingu. Další příčiny újmy, i když k ní přispívají, nejsou při výpočtu cílového zisku specifikovány.
(177)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá k výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla v rozporu s metodikou předepsanou základním nařízením. Základní nařízení však žádnou zvláštní metodu k určení úrovně pro odstranění újmy nestanoví. Metodu pro stanovení této úrovně je nutno posuzovat z hlediska konkrétních okolností daného případu. Jak je vysvětleno v prozatímním nařízení a jinde v tomto nařízení, okolnosti případu podporují použití metodiky uplatňované evropskými orgány. Dále je třeba poznamenat, že úrovně cenového podbízení uvedené v prozatímním nařízení a výše v 93. bodě odůvodnění jsou známkou, že úrovně prodeje pod cenou zjištěné za použití přístupu navrhovaného některými zúčastněnými stranami by byly mnohem vyšší.
(178)
S ohledem na tyto změny činí celní sazba 22,3 %.
9.1.2.3. Použitelnost cla uvaleného na kola pro trh OEM na prodej kol pro následný trh
(179)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že je nevhodné, aby výpočet výše cla pro odstranění újmy vycházel pouze z prodeje kol pro trh OEM, když se toto clo vztahuje i na kola pro následný trh. Nicméně, jak je vysvětleno výše (a také ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), tento přístup je v tomto případě vhodný, a to zejména proto, že 85 % prodeje výrobců v Unii se týká trhu OEM.
(180)
Přístup použitý Komisí, podle něhož je výpočet prvku pro odstranění újmy omezen pouze na kola pro trh OEM, byl nejvhodnější. Jiný přístup se nezdál vhodný, protože by to vedlo k situaci, kdy by se soubor vývozních údajů zaměřených více na následný trh porovnával s výrobním odvětvím Unie, které prodává převážně na trhu OEM.
(181)
Použitý přístup je odůvodněný a přiměřený vzhledem k tomu, že cílem opatření je odstranit újmu vznikající výrobnímu odvětví Unie. Zajišťuje, aby clo nebylo stanoveno na úrovni vyšší, než jaká je nezbytná k odstranění újmy.
9.1.2.4. Neproveditelnost a povinnost stanovit individuální clo pro hospodářské subjekty, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(182)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že na rozdíl od čl. 9 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení druhý pododstavec neumožňuje nestanovit individuální clo. V důsledku toho tato strana tvrdila, že výjimku související s neproveditelností nelze v tomto případě použít a že nadále platí povinnost stanovit individuální celní sazbu pro vývozce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(183)
Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že neproveditelnost je pouze důsledkem použité metodiky, a že je tudíž vyvolána samotnou Komisí. Zúčastněné strany tvrdily, že Komise měla k dispozici všechny údaje předložené vyvážejícími výrobci kol pro následný trh, jež jí umožňovaly zahrnout prodej kol pro následný trh do výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(184)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise dokázala vypočítat cenové podbízení zvlášť pro trh OEM a zvlášť pro následný trh, a proto musela být schopna vypočítat i prodej pod cenou. Poslední argument byl, že ceny kol pro následný trh mohly být srovnány s cenami kol pro trh OEM, protože tvorba kontrolních čísel výrobků nijak nerozlišuje mezi těmito dvěma segmenty.
(185)
Pokud jde o první tvrzení, je pravdou, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení vychází z předpokladu, že pokud je hospodářskému subjektu přiznáno individuální zacházení, bude možné stanovit pro něj individuální clo. V tomto konkrétním případě by to však bylo neproveditelné nebo nevhodné. Je tomu tak proto, že při určení úrovně pro odstranění újmy, jak bylo vysvětleno výše, je nutno se zaměřit na prodej kol pro trh OEM. Kromě toho, pokud jde o všechny výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, clo založené i na jejich prodeji kol pro následný trh by bylo nepřiměřeně vysoké, tzn. přesahovalo by výši, která by byla za okolností tohoto konkrétního případu odůvodněná k odstranění újmy. Je tomu tak proto, že jak bylo vysvětleno výše, úroveň pro odstranění újmy stanovená na 22,3 % je dostatečná k ochraně výrobců v Unii na jejich primárním trhu (OEM). Clo, které by bylo založeno i na prodeji těchto výrobců na následném trhu - které by ve všech třech případech výrobců s přiznaným individuálním zacházením bylo vyšší - by tudíž bylo nepřiměřeně vysoké.
(186)
Je také třeba zmínit, že odkaz na nedostatek spolehlivých údajů ve 182. boě odůvodnění prozatímního nařízení se netýkal kvality poskytnutých údajů, nýbrž druhu údajů použitých k výpočtu (porovnání kontrolních čísel výrobků u každého výrobce automobilů, tzn. porovnání modelů nakupovaných z ČLR a z Unie konkrétním výrobcem automobilů). Druh postupu používaný k nákupu kol na trhu OEM umožnil dosáhnout vyšší úrovně srovnatelnosti. Vzhledem k tomu, že se používají různé postupy, nemohl být stejný druh údajů poskytnut u prodeje na následném trhu.
(187)
Stanovení újmy na základě článku 3 základního nařízení je právně odděleno od stanovení výše cla. Výpočet cla se provádí po určení újmy tak, aby bylo clo stanoveno ve výši, která stačí k nápravě újmy. Z toho vyplývá, že Komise provedla tento výpočet v souladu se zvolenou metodikou. Také skutečnost, že struktura kontrolních čísel výrobků nezahrnula kritérium prodejních kanálů, nesouvisí s metodikou použitou při stanovení úrovně pro odstranění újmy.
(188)
Argumenty zúčastněných stran o použití výjimky kvůli neproveditelnosti a o bezpodmínečné povaze povinnosti stanovit individuální celní sazbu je nutno zamítnout.
9.1.2.5. Reprezentativnost použitých transakcí
(189)
Kritika zúčastněných stran se týkala také toho, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl arbitrární, protože byl založen na výběru malého počtu nereprezentativních transakcí.
(190)
Za prvé a především, zúčastněné strany tvrdily, že výpočet byl založen na nereprezentativním objemu dovozu z ČLR. Takový přístup je údajně v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO (12), jelikož jej nelze považovat za průkazně doložený. Žadatel tvrdil, že skutečnost, že většina prodeje výrobního odvětví Unie probíhala na trhu OEM, nemá žádný význam, protože účelem výpočtu prodeje pod cenou je stanovit průměrnou částku, o kterou se mají ceny dumpingového dovozu zvýšit, aby nezpůsobovaly újmu. Výpočet prodeje pod cenou musí být reprezentativní pro dumpingový dovoz, a nikoli pro prodej výrobního odvětví Unie. Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že takový přístup je v rozporu s vlastní praxí evropských orgánů, jelikož obvykle se individuální podbízení a prodej pod cenou vypočítává jako vážená hodnota pro každé kontrolní číslo výrobku na základě podílu objemů vývozu na podbízení a prodeji pod cenou, a nikoli na základě množství prodaného výrobním odvětvím Unie.
(191)
Je třeba připomenout, že rozpětí pro odstranění újmy odráží (na základě vzorku) situaci přibližně 85 % prodeje výrobního odvětví Unie, který směřuje do segmentu OEM. Byl to tedy výběr metodiky, a nikoli technické stránky výpočtu jako takového, který byl dán konkrétní situací na trhu Unie, kde většina prodeje směřuje do segmentu OEM. Tento výběr vedl Komisi k porovnání cen na úrovni výrobců automobilů, čímž bylo dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti a zároveň bylo zajištěno, aby úroveň pro odstranění újmy nebyla nadhodnocená.
(192)
Co se týče reprezentativnosti, je dále třeba připomenout, že bylo zjištěno, že odpovídající poměr vývozních transakcí použitý v poměru k veškerému vývozu čínských vývozců zařazených ve vzorku do segmentu OEM činí více než 55 %. Tento poměr byl vzhledem k metodice použité při výpočtu úrovně pro odstranění újmy považován za reprezentativní.
9.1.2.6. Clo na základě cenového podbízení
(193)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že rozpětí újmy mělo být podle postupu stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 1531/2002 (13) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska určeno na základě cenového podbízení. V tomto případě bylo clo skutečně založeno na cenovém podbízení s ohledem na skutečnost, že k újmě pro výrobní odvětví Unie zřejmě přispěly i jiné činitele než dumpingový dovoz, a také že v celosvětovém měřítku toto výrobní odvětví již řadu let nedosahovalo žádných nebo jen extrémně nízkých zisků. (14)
(194)
Je třeba poznamenat, že činitele, které vedly k rozhodnutí stanovit výši cla na úrovni cenového podbízení, nejsou v tomto případě použitelné. Na rozdíl od případu barevných televizních přijímačů (15) se dotčený výrobek nevyznačuje nízkými úrovněmi ziskovosti. Ziskovost podstatně klesla v důsledku levného dovozu z dotčené země. Také dovoz ze třetích zemí zůstal během posuzovaného období stabilní.
9.2. Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(195)
Přístup v prozatímním nařízení, co se týče použité metodiky, se tímto potvrzuje. S ohledem na připomínky zúčastněných stran k úpravám činí přepočtená úroveň cla 22,3 %.
10. TVRZENÍ O OBCHÁZENÍ OPATŘENÍ
(196)
Zúčastněné strany tvrdily, že opatření mohou být obcházena, přičemž poukázaly především na nedávné zvýšení dovozu hliníkových kol ze zemí bez známé místní produkce. Příslušné orgány byly upozorněny na tento vývoj a možnosti a tato otázka bude pozorně sledována.
11. ZÁVAZEK
(197)
Jeden dovozce, který není ve spojení, vyjádřil zájem nabídnout cenový závazek. Ačkoli nebyl nabídnut žádný formální cenový závazek, je třeba poznamenat, že článek 8 základního nařízení omezuje možnost nabízet cenové závazky pouze na vývozce. Běžnou praxi Komise nepřijímat nabídky závazků od dovozců schválil i Evropský soudní dvůr (16), který mimo jiné konstatoval, že přijetí závazku nabídnutého dovozcem by jej pouze utvrdilo v tom, aby si i nadále opatřoval zásoby za dumpingové ceny.
(198)
Dva spolupracující vyvážející výrobci z Číny nabídli v souladu s čl. 8 odst. 2 základního nařízení cenový závazek. Dotčený výrobek však existuje ve velkém množství výrobních typů, jejichž ceny vykazují významné rozdíly (v případě jedné společnosti dokonce až 300 %), takže existuje velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Kromě toho se typy výrobku budou vyvíjet, pokud jde o design a konečné opracování. Proto se dospělo k závěru, že výrobek není vhodný k cenovému závazku. Kromě toho jedna z těchto dvou společností neobdržela ani tržní ani individuální zacházení; u druhé společnosti byly zjištěny významné problémy v účetnictví a její struktura a škála výrobků (výroba pro trh OEM/pro následný trh) byla posouzena jako příliš složitá. Proto byly nabídky závazku zamítnuty.
12. CELNÍ PROHLÁŠENÍ
(199)
Statistické údaje o hliníkových kolech se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (17) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet kusů dotčeného výrobku a některých výrobků kódu KN ex 8716 90 90.
13. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(200)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 22,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 404/2010 na dovoz některých hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódů TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházejících z Čínské lidové republiky, se vybírají s konečnou platností.
Článek 3
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených hliníkových kol pro vozidla kódu KN 8716, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, a v současnosti kódu KN ex 8716 90 90, se zapíše kód TARIC 8716909010.
Členské státy každý měsíc informují Komisi o počtu kusů dovezených pod tímto kódem a o jejich původu.
Článek 4
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených výrobků uvedených v článcích 1 a 2 se zapíše počet jejich kusů.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku 25. října 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 964/2010,
25. oktoober 2010,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 404/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit alumiiniumrataste impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. juunil 2009 Euroopa Rattatootjate Liit (Association of European Wheel Manufacturers - EUWA, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate alumiiniumrataste kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(3)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitasid mitu huvitatud isikut kirjalikult oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
(4)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.
(5)
Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 18 märgitud, uuriti dumpingu ja kahju puhul ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(6)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit alumiiniumrataste impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
2.1. Uurimise ulatus. Türgist pärit impordi kaasamine
(8)
Eksportivate tootjate huve esindav isik väitis, et käesoleva uurimisega tuleks hõlmata ka Türgist pärit vaatlusaluse toote import.
(9)
Türgist pärit impordi kaebusest väljajätmise kohta tuleb märkida, et algatamisetapis puudusid selle riigi puhul piisavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, mis oleksid õigustanud sellise impordi suhtes dumpinguvastase menetluse algatamist.
(10)
Seevastu esitasid kaebuste esitajad aga teabe, et vaatlusalust toodet imporditi Türgist dumpinguvabade hindadega (vt kaebuse salastamata versiooni lk 13, punkti 5 ja lisa punkti 5.1.a).
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(11)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordas mõni isik oma väiteid algseadmete valmistaja jaoks toodetud rataste ja järelturu jaoks toodetud rataste erinevuste kohta, väites, et neid kaht segmenti tuleks käsitleda eri toodetena. Kõnealused isikud väitsid, et algseadmete valmistaja jaoks toodetud rattad tuleks käesolevast uurimisest välja arvata, sest algseadmete valmistaja jaoks toodetud rataste ja järelturu jaoks toodetud rataste tootmise aluseks on erinevad tootmisprotsessid, neil on erinevad tehnilised ja füüsikalised omadused, erinevad turustuskanalid ning isegi erinevad kasutusalad.
(12)
Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 21 märgitud, saab nii järelturu kui ka algseadmete valmistaja jaoks toodetud rattaid toota erinevate tootmisprotsessidega, kõigis läbimõõtudes ja raskustes ning kõigi erinevat tüüpi lõppviimistlustega. Algseadmete valmistajate ja järelturu sektori jaoks toodetud ratastel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning need on samaväärsed.
(13)
Mõni isik väitis, et algseadmete valmistaja ratastel ja järelturu ratastel on erinevad lõpptarbijad: algseadmete valmistaja rataste puhul on see autotootja ja järelturu rataste puhul autoomanik. See on väär arusaam. Kuigi algseadmete valmistaja rattaid hangivad autotootjad, on algseadmete valmistaja ja järelturu rataste kasutus ühesugune: need paigaldatakse autodele ja sarnastele sõidukitele. Seega on neil sama lõppkasutaja: sõiduki juht.
(14)
Tavalisim väide oli see, et algseadmete valmistaja ratastele esitatakse teistsuguseid nõudeid kui järelturu omadele. Selle väite kohaselt ei tohiks meetmeid kohaldada algseadmete valmistaja rataste suhtes, sest need ei ole järelturu ratastega samaväärsed (neid ostetakse erinevate tooteturgude vajaduste järgi ja need on kujunduselt, kvaliteedinõuetelt, investeeringutelt, tootmisprotsessidelt, hindadelt ja impordi mahult erinevad).
(15)
Veel väideti, et algseadmete valmistaja rattaid toodetakse autotootja spetsifikatsioonide alusel, samas kui järelturu rattad kujundatakse ja toodetakse rattatootja enda valitud spetsifikatsioonide alusel, võtmata arvesse konkreetse automudeli puhul kehtivaid nõudeid. Kuigi järelturu rattaid ei toodeta otseselt autotootjate antud spetsifikatsioonide alusel, paigaldatakse neid erinevatele automudelitele. Tegelikult paigaldatakse neid täpselt samadele automudelitele, mille jaoks algseadmete valmistaja rattad olid algselt toodetud. Asjaolu, et spetsifikatsioonid pärinevad erinevatest allikatest, ei saa pidada tõendiks füüsikaliste ja tehniliste omaduste erinevuste kohta.
(16)
Liidu tootjatelt ja autotootjatelt saadi lisateavet. See kinnitas, et nii algseadmete valmistaja kui ka järelturu rataste puhul kasutatakse samu tootmisprotsesse (valamine, tõukamine, rullimine, sepistamine, kahe- kuni kolmeosalised rattad). Mõlemaid toodetakse kõigis raskustes ja läbimõõtudes. Sisedetaile, teatavat liiki lõppviimistlust ja kuumtöötlust saab kasutada nii algseadmete valmistaja kui ka järelturu rataste puhul ühtmoodi.
(17)
Mõne isiku väitel kajastuvad algseadmete valmistaja rataste ja järelturu rataste erinevused asjaolus, et algseadmete valmistaja rataste puhul kasutatakse esmast alumiiniumi, samas kui järelturu rataste tootmises saadakse alumiinium sageli metallijäätmetest. Komisjon uuris neid märkusi põhjalikult. Samuti saadi autotootjatelt ja ELi tootjatelt lisateavet. Eelkõige need ELi tootjad, kes toodavad nii algseadmete valmistaja rattaid kui ka järelturu rattaid, kinnitasid, et nii esmast alumiiniumi kui ka - ehkki piiratud määral - metallijäätmetest saadud alumiiniumi kasutatakse mõlemat liiki rataste tootmises. Uurimise käigus kogutud lisateave kinnitas, et peamine kriteerium, mida alumiiniumi tüübi ja kvaliteedi eristamisel kasutatakse, on ränisisaldus (7 % või 11 %). Mõlemat sulamit kasutatakse algseadmete valmistaja rataste ja järelturu rataste puhul ühtviisi.
(18)
Samuti ei ole katsetamisnõuete erinevused nii määravad, et algseadmete valmistaja rataste ja järelturu rataste puhul oleks tegemiste erinevate toodetega. Tuleb märkida, et alumiiniumrataste jaoks ei ole olemas ühtlustatud nõudeid. Nõuete standardid varieeruvad tootjati ja riigiti. Kokkuvõttes ei ole võimalik standardite või nõuete põhjal teha asjakohast vahet algseadmete valmistaja ja järelturu rataste vahel. Olemasoleva teabe põhjal kohaldatakse nii algseadmete valmistaja rataste kui ka järelturu rataste suhtes erinevaid katseid (läbivalgustuskatsed, keemilised katsed, lekkimiskatse, vastupidavuskatsed, roostele vastupidavuse katsed, rataste balansseerimiskatsed, löögikindluskatsed, radiaalvastupidavuskatsed, paindekatsed, soolveekatsed, CASS-katsed (Copper-Accelerated Acetic Salt Spray test). Lisaks ilmneb, et nii katsetamise kui ka standardite erinevused osutavad pigem vahetegemisele liikmesriikide kaupa kui vahetegemisele algseadmete valmistaja rataste ja järelturu rataste vahel.
(19)
Olemasoleva teabe kohaselt on autotööstuse kehtestatud nõuetest tulenevalt tegemist väga standardse tootega, mis on maailma kõikide tootjate puhul samaväärne. Järelturu segmendi rataste kvaliteedinõuded saab määrata ka klient ning ka need rattad peavad vastama rahvusvahelistele ja riiklikele nõuetele. Seega võivad rangemad nõuded või spetsifikatsioonid kehtida teatavate rataste suhtes mõlemas segmendis, mis tähendab, et mõnikord võivad järelturu rattad vastata rangematele standarditele kui algseadmete valmistaja omad.
(20)
Tõik, et järelturu rattaid ei paigaldata uutele autodele ja et autotootjad kasutavad väljavalitud tootjate toodetud rattaid oma kaubamärgi all, on allhankeotsus, mis ei mõjuta järeldust algseadmete valmistaja rataste ja järelturu rataste samaväärsuse kohta. Füüsikalisi omadusi silmas pidades on võimalik paigaldada uuele autole järelturu ratas, st tootja kaubamärki kandev ratas.
(21)
Neid järeldusi kinnitab ka asjaolu, et autotootjad hangivad ja müüvad järelturu rattaid. Neist teatavaid rattaid müüakse autotootja kaubamärgi all (algseadmete tarnija), teatavaid rattatootja kaubamärgi all.
(22)
Paljud märkused käsitlesid nõudeid, mille autotootja on kehtestanud rataste tarnijate suhtes (nt tõend ISO sertifitseeritud täielikult toimiva kvaliteedijuhtimissüsteemi kohta, varasemate projektide, tarnete ja kohapealse kvaliteediga seotud kogemusel põhinev kvaliteedi hindamine, tootepõhine ja projektipõhine riskihindamine). Alumiiniumratastel on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning kasutusalad olenemata kehtestatud nõuetest, mis ei ole seotud kõnesolevate omadustega.
(23)
Lõpetuseks tuleb meenutada, et paljud rattatootjad toodavad mõlema segmendi jaoks ning et algseadmete valmistaja ja järelturu rattaid toodetakse samadel tootmisliinidel. Ühes segmendis tegutsevad tootjad saavad siseneda ka teise segmenti.
(24)
Lisaks väitis mõni isik, et algseadmete valmistaja ja järelturu rattaid tuleks vaadelda kahe erineva tootena, sest nad kuuluvad tollitariifistiku eri alamrubriikide alla.
(25)
Käesolev dumpinguvastane menetlus käsitleb alumiiniumrattaid, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla. CN-kood 8708 70 10 hõlmab rattaid, nende osi ja tarvikuid tööstuslikuks kokkupanekuks. See tähendab, et sellega ettenähtud väiksema tollimaksumäära puhul rakendatakse lõppkasutuse kontrolli. Kahe CN-koodi lahushoidmine osutab tollimaksumäära erinevusele, et võimaldada väiksema tollimaksumäära rakendamist tööstuslikuks kokkupanekuks ettenähtud rataste suhtes. See ei mõjuta siiski mingil määral vaatlusaluse toote määratlust.
(26)
Vastusena nende isikute märkustele tuleb märkida, et dumpinguvastases menetluses kasutatav vaatlusaluse toote määratlus ei osuta toote klassifitseerimisele tollitariifistiku eri rubriikide alla. Seega võib dumpinguvastase menetluse vaatlusalune toode kuuluda eri CN-koodide alla. Tegelikult on selline olukord isegi tavaline.
(27)
Teiseks kuuluvad mõlema CN-koodi alla ühesugused rattad. Ainuke erinevus on nende impordijärgne turustamisviis.
(28)
Kolmandaks tuleb märkida ka, et impordi maht tööstusliku kokkupanekuga seotud CN-koodi all on väiksem kui algseadmete valmistaja sektori impordi maht, mille deklareerivad koostööd tegevad autotootjad. See näitab, et algseadmete valmistaja rataste tollivormistus toimub mõlema CN-koodi all. Seega ilmneb, et autotootjad impordivad mõlema CN-koodi all ning lõppkasutusel põhinev vahetegemine oleks äärmiselt keeruline.
(29)
Sellest tulenevalt lükatakse huvitatud isikute esitatud väited tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse järeldused. Algseadmete valmistaja ja järelturu rattaid peetakse üheks ja samaks vaatlusaluseks tooteks.
3.1. Mootorratta ja haagise rattad
(30)
Käesolevas uurimises vaadeldav toode on CN-rubriikide 8701-8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrattad (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701010 ja 8708705010). See määratlus ühtib 13. augustil 2009 avaldatud algatamisteates ja menetlusele aluse pannud kaebuses esitatuga.
(31)
Isikud tõstatasid küsimusi selle kohta, kas uurimine hõlmab ka mootorratta ja haagise rattaid. Eespool nimetatud määratlus välistab iseenesest rubriigi 8711 alla kuuluvate mootorrataste rattad ja rubriigi 8716 alla kuuluvate haagiste rattad, mida klassifitseeritakse peamiselt rubriikide 8711 ja 8716 alla.
(32)
Haagise rataste kohta väideti uurimise käigus, et peale menetluse algatamise teates osutatud CN-koodide on võimalik liitu importimisel kasutada teist koodi (CN-kood 8716 90 90), mis hõlmab muu hulgas ka haagiste rattaid, et hoida kõrvale vaatlusaluse toote suhtes kehtivatest meetmetest (kuigi ilmneb, et tegelikkuses seda koodi praegu sel eesmärgil ei kasutata).
(33)
Tehti ettepanek, et käesolev uurimine peaks hõlmama ka CN-koodi 8716 90 90 alla kuuluvaid alumiiniumrattaid.
(34)
Komisjoni talitused teavitasid kõiki asjaomaseid isikuid märgukirjaga, mis lisati kõigile huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse, et teatada teise CN-koodi võimalikust kaasamisest uurimisse.
(35)
Kuid nagu eespool märgitud, ei hõlmanud algatamisteade haagistele ettenähtud ja seega CN-koodi 8716 90 90 alla kuuluvaid alumiiniumrattaid. Seepärast ei saa välistada, et teatavad ettevõtjad, kes toodavad selliseid rattaid või kauplevad nendega, ei andnud endast praeguse uurimise käigus märku, eeldades et sellist importi uurimine ei hõlma, ning seega ei olnud nad eespool nimetatud märgukirjast teadlikud. Selles olukorras ei ole asjakohane neid rattaid uurimisse kaasata. Võttes aga arvesse, et on ilmnenud eriti suur oht meetmetest kõrvalehoidmiseks eespool nimetatud CN-koodi kasutamise teel, on asjakohane võtta kasutusele TARICi kood, mille abil saab täpselt jälgida selle koodi all toimuva rataste impordi mahu arengut. Algmääruse artikli 14 lõike 3 alusel lisatakse sel eesmärgil säte käesoleva määruse regulatiivosasse.
4. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE, INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE JA VÕRDLUSRIIK
4.1. Turumajanduslik kohtlemine
(36)
Kõik valimisse kuuluvad eksportivad tootjad vaidlustasid esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 26-53.
(37)
Esiteks tuleb rõhutada, et Hiinas moodustab esmase alumiiniumi osatähtsus üle 50 % alumiiniumrataste tootmiskuludest. Neljast valimisse kuuluvast äriühingust kolm on väitnud, et otsus keelduda turumajanduslikust kohtlemisest peaks olema individuaalne ja äriühingupõhine, samas kui käesoleval juhul on komisjon keeldunud turumajanduslikust kohtlemisest terve riigi ulatuses, väites et peamise tooraine (alumiinium) soetamisega seotud otsuste puhul on tegemist riigi sekkumisega, nagu on viidatud ajutise määruse põhjendustes 30-37. Selle väitega ei saa nõustuda; tõepoolest on komisjon analüüsinud iga valimisse kuuluvat tootjat eraldi. On tõsi, et komisjon on kõigi nelja kohta jõudnud samale järeldusele, kuid see on tingitud asjaolust, et neist igaühe otsustusprotsessis on tegemist riigi sekkumisega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 30-37. Komisjon ei oleks teinud sellist järeldust ühegi Hiinas tegutseva äriühingu kohta, kes näitab, et ta soetab valdava osa oma tarbitavast alumiiniumisulamist Londoni metallibörsi hindadega (London Metal Exchange, LME) tavapärasel teel, mida kasutavad selles sektoris tegutsevad äriühingud mujal maailmas. Kui see oleks nii olnud, siis oleks saanud võimaldada sellele äriühingule turumajanduslikku kohtlemist, isegi kui äriühing on asutatud Hiinas ning juhul, kui on täidetud muud kriteeriumid.
(38)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse eespool nimetatud põhjendustes ja põhjenduses 48 tehtud järeldused.
(39)
Mis puutub riigi sekkumisse muude äriotsuste puhul, ei ole ükski ajutise määruse põhjenduses 38 osutatud kontsernist esitanud lisatõendeid, mis võimaldaksid teistsuguste järelduste tegemist. Eelkõige on väidetud, et nagu üldkohtu otsuses kohtuasjas Zheijiang Xinan vs. nõukogu (3) on sätestatud, „ei saa mõistet „riigi märkimisväärne sekkumine” samastada igasuguse mõjuga ettevõtja tegevusele või seotusega ettevõtja otsustusprotsessiga, vaid seda tuleb mõista ametivõimude tegevusena, mis muudab need otsused turumajanduse tingimustega kokkusobimatuks.” Võttes arvesse kõnealust kohtuotsust, väidavad eksportijad, et Euroopa Liidu institutsioonid peaksid seda kohaldama ja põhjalikult analüüsima, kas riigi võetud meetmed on äriühingu juhtimisel kokkusobimatud turumajanduslike tingimustega. Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud kohtuotsus on praegu edasi kaevatud. Seepärast jõustub üldkohtu otsus alles kaebuse asjas tehtava otsuse kuupäevast. Sellest tulenevalt saavad institutsioonid jääda seisukohale, et praegusel juhul kindlaks tehtud riiklik sekkumine on piisav järeldamaks, et kriteerium 1 on täitmata. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 38 esitatud järeldused.
(40)
Kumbki kahest kontsernist, kes esialgsete järelduste alusel ei vastanud kriteeriumi 2 nõuetele, ei ole neid esialgseid järeldusi vaidlustanud. Seega on leidnud kinnitust, nagu ajutise määruse põhjendustes 39 ja 49 osutatud, et kaks valimisse kuuluvat kontserni ei ole oma asjaomaseid raamatupidamisaruandeid koostanud ega auditeerinud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega kooskõlas.
(41)
Kontsern Baoding Lizhong on väitnud, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt c nõudvat selge sõnaga, et moonutuste põhjused peavad tulenema endisest mitteturumajanduslikust majandussüsteemist; kontsern leidis, et kuna ta on väidetavalt alati tegutsenud erakätes oleva kontsernina, ei saa moonutused tuleneda „endisest” mitteturumajanduslikust süsteemist, sest kontsern ei ole kunagi tegutsenud riigiettevõttena. Selle väitega ei saa nõustuda. Nagu käesoleval juhul kindlaks tehtud, võib äriühingute tootmiskulude ja finantsseisundi puhul olla tegemist märkimisväärsete moonutustega, mis on kandunud üle endisest mitteturumajanduslikust majandussüsteemist olenemata sellest, kas äriühing on tegutsenud riigiettevõttena või mitte.
(42)
Lisaks kordasid kontsern Baoding Lizhong, äriühingud YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd ja CITIC Dicastal juba enne ajutise määruse vastuvõtmist esitatud väiteid ning rõhutasid asjaolu, et äriühingute eelised ei ole märkimisväärsed. Kuid nagu ajutise määruse põhjenduses 50 selgitatud, näitas uurimine, et kontsernide finantsseisundi moonutused on märkimisväärsed.
(43)
Lisaks on äriühing YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd juhtinud tähelepanu sellele, et välismaistele äriühingutele antud maksusoodustuste puhul ei ole tegemist konkreetse subsiidiumiga ning et tasakaalustavaid meetmeid käsitleva WTO kohtupraktika kohaselt lasub konkreetsuse tõendamise kohustus juurdleval võimuorganil (4). Oma esildises osutab äriühing YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. ka subsiidiumivastase algmääruse (5) artikli 4 lõikele 5, milles märgitakse, et „kindlakstehtud konkreetsus tuleb selgelt tõendada positiivse tõendusmaterjali põhjal”. Äriühing osutab ka subsiidiumivastase algmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b (ei ole olemas subsiidiumi abikõlblikkust käsitlevaid objektiivseid kriteeriume ega tingimusi, mis tähendaksid konkreetsust) ja subsiidiume ja tasakaalustavaid meetmeid käsitleva kokkuleppe artiklile 10, milles määratletakse tasakaalustavat tollimaksu järgnevalt: „tollimaks, mis kehtestatakse otseselt või kaudselt mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks antud subsiidiumide korvamiseks”. Lõpetuseks soovitab äriühing YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd, et „kui komisjoni talitused soovivad Hiina valitsuse antud subsiidiume korvata, oleks selle tegemiseks õige menetlus subsiidiumivastane uurimine”.
(44)
Tuleb öelda, et dumpinguvastaste õigusaktide selline tõlgendus ei ole korrektne, sest subsiidiumivastase algmääruse kriteeriume ei saa kohaldada turumajandusliku kohtlemise analüüsi raames. Dumpinguvastase algmäärusega on ette nähtud uurimine, kas äriühingute tootmiskulude ja finantsseisundi puhul ei ole endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud märkimisväärseid moonutusi, ning - nagu eespool märgitud - tuleks tehinguid, mis osutavad riigi seotusele ärikeskkonna loomisega meetmete abil, mis on omased mitteturumajanduslikule süsteemile, käsitleda endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud riikliku mõjuna.
(45)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 40-44 ja 50-52 esitatud järeldused.
(46)
Eksportijad on korranud ajutise määruse põhjendustes 46-47 käsitletud väiteid, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt otsustatakse kolme kuu jooksul, kas tootjad täidavad turumajanduslikuks kohtlemise võimaldamiseks vajalikke kriteeriume, samas kui käesoleval juhul tehti see otsus pärast kõnealust kolmekuulist tähtaega. Oma väite toetuseks osundasid eksportijad üldkohtu otsust kohtuasjas T-299/05 (6). Eeskätt on eksportijad väitnud, et turumajanduslikku kohtlemist käsitleva teate saatmise ajaks oli komisjon saanud kõik vastused eksportijatele saadetud küsimustikele, samuti võrdlusriigis asutatud äriühingutele saadetud küsimustike vastused, seepärast, olles saanud nendes küsimustikes sisalduvad andmed, oli komisjoni talitustel kogu vajalik teave, et arvutada tavametoodika ja võrdlusriigi metoodika abil dumpingumarginaal. Eksportijad jõudsid selle põhjal järeldusele, et komisjon pidi teadma, millist mõju avaldab tema turumajanduslikku kohtlemist käsitlev otsus dumpingumarginaali arvutamisele. Võttes arvesse eespool esitatut, ei välista eksportijad, et turumajanduslikku kohtlemist käsitlev otsus tehti dumpingu mõju alusel.
(47)
Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Esiteks, vastupidiselt väidetule ei olnud komisjonil turumajanduslikku kohtlemist käsitleva otsuse teatavakstegemise ajaks kogu vajalikku teavet dumpingumarginaali arvutamiseks. Käesoleval juhul ei olnud dumpinguvastase menetluse küsimustike ja võrdlusriigis asuvatele äriühingutele saadetud küsimustike vastustes sisalduv teave tõepoolest täielik ega korrektne ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik sel hetkel arvutada dumpingumarginaale. Tuli korraldada kontrollkäike, et koguda dumpingumarginaalide täpseks arvutamiseks vajalikku teavet ja andmeid. Kontrollkäike alustati alles kaks nädalat pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva teate saatmist. Seepärast ei olnud kontrollkäikudel kogutavate andmete puudumise tõttu komisjonil võimalik teha dumpingu arvutusi enne turumajanduslikku kohtlemist käsitleva otsuse teatavakstegemist ega teha dumpingu mõju põhjal otsust turumajandusliku kohtlemise suhtes.
(48)
Teiseks ei ole eksportijad esitanud ühtki tõendit näitamaks, et turumajanduslikku kohtlemist käsitlev otsus oleks olnud teistsugune, kui see oleks tehtud kolmekuulise tähtaja jooksul.
4.2. Kokkuvõte
(49)
Käesolevaga kinnitatakse järeldus, et kõigi äriühingute puhul, kes olid taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, tuleks keelduda turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest, nagu on kindlaks määratud ajutise määruse põhjenduses 53.
4.3. Individuaalne kohtlemine
(50)
Mõlemad valimisse kuuluvad kontsernid, kellele esialgu keelduti võimaldamast individuaalset kohtlemist riigi sekkumise tõttu, mis leiti olevat selline, et võimaldas meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikutele eksportijatele antaks erinevad määrad, vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 55 esitatud esialgse järelduse. Baoding Lizhong väidab, et riigi sekkumist ei ole ning et artikli 9 lõike 5 punktide c ja e sõnastuse kohaselt ei ole mõningane riigi sekkumine piisav põhjus, et keelduda individuaalsest kohtlemisest, ning et artikli 9 lõikes 5 on sõnaselgelt lubatud mõningase riigi sekkumise korral ikkagi võimaldada individuaalset kohtlemist, kui on tagatud piisav sõltumatus riigist ja kui riigi sekkumise laad ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist. See oleks nii vaid juhul, kui enamikul olulistel ametikohtadel oleksid riigiametnikud, kes saaks sekkuda igapäevaste äriotsuste tegemisse.
(51)
Teine kontsern väitis, et enamik selle aktsiatest kuulub eraisikutele ja riigi sekkumise ohtu ei ole, sest kontsern tarnib üksnes autotootjaile algseadmete valmistaja turusegmendis ja iga rattamudeli puhul on autotootjaga sõlmitud lepingus konkreetselt sätestatud tootmiskoht, mida eelnevalt ja lepingu kehtivuse vältel auditeeritakse.
(52)
Baoding Lizhongi väidetega seoses on meetmetest kõrvalehoidmise riski uuesti uuritud. Tõepoolest ei ole riigi sekkumine seda laadi, mis võimaldaks meetmetest kõrvalehoidmist. Seega saab Baoding Lizhongile võimaldada individuaalset kohtlemist.
(53)
Mis puutub äriühingusse CITIC Dicastal, siis see on riigiettevõte, mida riik vahetult kontrollib (enamus selle aktsiaid kuulub riigile). Riigi sekkumise laad võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui saadakse teistsugune tollimaksumäär. Teiste sõnadega saab muude riigi kontrolli all olevate äriühingute tootmist suunata ümber CITIC Dicastali kaudu. Mis puutub CITIC Dicastali teise väitesse, siis ei takista asjaolu, et ta tarnib vaid autotootjatele algseadmete valmistaja turusegmendis, teda tarnimast tulevikus muudele klientidele. Seepärast võib järelikult keelduda CITIC Dicastalile individuaalse kohtlemise võimaldamisest.
4.4. Võrdlusriik
(54)
Mitu huvitatud isikut on vaidlustanud Türgi valimise võrdlusriigiks. Nende väidetega ei saa nõustuda: esiteks sellepärast, et nende märkused saabusid oluliselt hiljem võrdlusriigi valimise kohta märkuste esitamise tähtpäevast (tähtaeg lõppes 24. augustil 2009), ja teiseks, kuna neid ei saa sisuliselt arvesse võtta.
(55)
Väiteid võib kokku võtta järgmiselt:
1.
Üks koostööd tegevatest äriühingutest Türgis (Hayes Lemmerz) on seotud ELi tootjaga ja mõlemad koostööd tegevad äriühingud on EUWA (kaebuse esitanud Euroopa tootjaid esindav liit) liikmed. See ei ole vastuvõetav. Asjaolu, et üks võrdlusriigis paiknevatest äriühingutest on seotud ELi tootjaga ja et mõlemad äriühingud on kaebuse esitajatega sama ühenduse liikmed, ei saa olla arvestatav kriteerium Türgi kui võrdlusriigi välistamiseks; põhjus on see, et võrdlusriigi sobivuse analüüsimisel arvestatavad kriteeriumid peavad põhinema üksnes sellistel faktidel nagu konkurentsi suurus võrdlusriigi siseturul ning oluliste erinevuste puudumine võrdlusriigi tootjate ja mitteturumajandusliku riigi tootjate tootmisprotsesside vahel.
2.
Samuti on väidetud, et Hiinas kasutatav tootmisprotsess ei ole võrreldav Türgis kasutatavaga, sest Hiina äriühingutel on juurdepääs odavamale toorainele. Seda väidet ei saa arvesse võtta. Ühest küljest on juurdepääs odavamale alumiiniumile tingitud riigi sekkumisest põhjustatud hindade moonutusest. Nagu eespool selgitatud, on Hiinal maailmas ainulaadne võimalus saada toorainet madalaima võimaliku hinnaga ning muudes riikides võrreldavat olukorda ei leidu. Teisest küljest on uurimine näidanud, et Hiinas ja Türgis on tootmisprotsess tegelikult ühesugune.
3.
Kõigele lisaks on väidetud, et sisemaine konkurents ei ole piisav, sest omamaine toodang on peamiselt ekspordiks, ning väljastpoolt ELi pärit impordi turule pääsemine on tõkestatud. Kõnealuseid väiteid ei saa arvesse võtta. Tõepoolest on ELi turg rohkem kui kuus korda suurem kui Türgi oma ning turule pääsemine ei ole takistatud; seepärast on põhjendatud, et Türgi saadab olulise osa oma toodangust ELi. Lisaks on konkurents Türgi omamaisel turul piisav, sest seal on vähemalt viis omamaist tootjat ning puuduvad tõkked EList pärit impordi turulepääsule.
(56)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse käesolevaga esialgne järeldus selle kohta, et Türgi on sobiv ja põhjendatud võrdlusriik, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 63.
4.5. Dumping
4.5.1. Arvutus
(57)
Kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat vaidlustasid esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 57-77. Väideti, et dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt peaks dumpingu arvutuste aluseks olema „kõik ühendusse suunatud ekspordi tehingud”; ehk teisisõnu leiavad nad, et dumpingumarginaalide arvutamisel tuleks võtta arvesse tehinguid sajaprotsendilises ulatuses. Ka on väidetud, et kõige kallimaid tehinguid ei ole eelkõige ühe uuritud äriühingu puhul võetud dumpingumarginaalide arvutamisel arvesse.
(58)
Arvessevõetud tehingute arvu käsitleva väite puhul tuleb pöörata tähelepanu sellele, et dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõikes 11 on sätestatud, et dumpingut tuleks arvutada „kõigi ühendusse suunatud ekspordi tehingute” põhjal, kuid seda tuleks teha „vastavalt asjakohastele õiglast võrdlust reguleerivatele sätetele”. See tähendab, et kui ei ole võimalik saavutada sajaprotsendilist toodete vastavust, ei ole eksporditehinguid võimalik võtta arvesse saja protsendi ulatuses. Seda peetakse põhjendatuks eeldusel, et arvutused põhinevad kõigi eksporditehingute piisavalt suurel protsendil. Käesoleval juhul on võetud arvesse ligikaudu 85 % tehingutest.
(59)
Pidades silmas väidet, et kõige kallimaid tehinguid ei ole arvestatud, on dumping nende arvessevõtmiseks uuesti arvutatud. Esialgses etapis arvutuste tegemiseks kasutatud tooteliikidele on lisatud veel tooteliike. See on võimaldanud hõlmata arvutustega võimalikult palju tehinguid, tagades ka, et kõikide eksporditehingute tooteühiku kaalutud keskmine hind oleks iga äriühingu puhul võimalikult lähedal asjaomase äriühingu nende eksporditehingute tooteühiku kaalutud keskmisele hinnale, mida on kasutatud dumpingumarginaali arvutamiseks. Sel viisil saab arvesse võtta kõiki eksporditehinguid, isegi kõike kallimaid. Kõnealuste uute tooteliikide normaalväärtused on arvutatud ajutise määruse põhjenduses 70 selgitatud metoodika alusel. Selle uue arvutusega on dumpinguhinnad eelkõige YHI puhul vähenenud.
(60)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramiseks ning võrdluse tegemiseks kasutatud metoodika on sama, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 64-75. Uute arvutuste puhul on muutunud ainult see, et arvesse võetavate tehingute arvu on suurendatud ja on jälgitud, et iga asjaomase äriühingu dumpingu arvutamiseks kasutatud eksporditehingute keskmine hind ei tohiks oluliselt erineda asjaomase äriühingu kõikide tehingute keskmisest ekspordihinnast.
(61)
On väidetud, et komisjoni analüüsis ei võeta arvesse vahetuskursside kõikumist, eelkõige USA dollari kõikumist euro suhtes, ning esmase alumiiniumi ja rahvusvahelise transpordiga seotud kulusid. See väide ei ole põhjendatud, sest komisjoni talitused on oma tava kohaselt arvestanud turuanalüüsis uurimisperioodi ulatuses kõiki vaatlusaluse toote kulusid, mida on olnud võimalik kontrollida.
(62)
Hiina tootja YHI väitis, et kohanduste arvutus oli tema individuaalse dumpingu arvutuses ebatäpne. Komisjon nõustus selle väitega ja tegi uue arvutuse, mis andis tulemuseks dumpingumarginaali 23,81 %, mis on varem arvutatust 2,14 % väiksem.
4.5.2. Lõplikud dumpingumarginaalid
Äriühing
Lõplik dumpingumarginaal
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
44,23 %
Kõik muud äriühingud
67,66 %
5. KAHJU
(63)
Komisjonile laekus kahju käsitlevate esialgsete järelduste kohta märkusi. Mõne puhul oli tegemist juba ajutises määruses käsitletud märkuse kordamisega.
(64)
Ajutises määruses käsitletud väiteid ei hakata siinkohal kordama.
5.1. Import Hiinast
(65)
Isikud väitsid, et impordi arvutamise metoodikat ei ole piisavalt selgitatud. See kriitika ei ole siiski põhjendatud.
(66)
Tuletatakse meelde, et esialgses etapis põhines metoodika kaebusel, kuid seda kontrolliti ka muudest allikatest (koostööd tegevate tootjate esitatud andmed, kasutajad, eksportijad). Arvestades isikute märkusi, on neid andmeid uuesti analüüsitud ning käesolevaga kinnitatakse esialgsed järeldused.
(67)
Tuletatakse meelde, et huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse lisati ajutise määruse avaldamise päeval kolm märgukirja, mis sisaldasid üksikasjalikke andmeid toodangu, impordi ja müügi arvutamise meetodite kohta.
(68)
Kuna praeguse uurimisega hõlmatud CN-koodide alla kuulub peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid, oli enim märkusi metoodika kohta, mida komisjon kasutas vaatlusvälise toote väljaarvamiseks esitatud kogustest.
(69)
CN-kood 8708 70 50 hõlmab alumiiniumrattaid, nende alumiiniumist osi ja tarvikuid. Vastavad andmed saadi Comextist tonnides edasiste kohandusteta selles etapis, eeldades kaebuse põhjal, et osad ja tarvikud on vähem olulised.
(70)
CN-kood 8708 70 10 hõlmab muu hulgas alumiiniumrattaid, nende alumiiniumist osi ja tarvikuid. Ka siin saadi vastavad andmed Comextist tonnides ja neid kohandati kaebuses kirjeldatud metoodika alusel.
(71)
Isikute märkustes suhtuti sellesse lähenemisviisi suures osas kriitiliselt, kuid ei soovitatud sobivamat ega usaldusväärsemat alternatiivi. Kriitika oli peamiselt seotud asjaoluga, et isikud ei saanud märkusi esitada, kuna ei teadnud, millist meetodit komisjon kasutama hakkab. Tuletatakse meelde, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, milles üksikasjalikult esitatakse väljaarvamismetoodika, oli menetluse algatamisest saadik kättesaadav mittekonfidentsiaalsetes toimikutes. Komisjon kontrollis kaebuses esitatud andmeid ja ei leidnud põhjust, mis oleks valitud meetodi usaldusväärsust kahandanud. Pealegi, arvestades asjaolu, et isikud ei esitanud väljaarvamiseks alternatiivset meetodit, leiti, et nende märkused ei ole põhjendatud.
(72)
Teine osa kommentaare oli seotud meetodiga, mida kasutati, et arvestada ümber algul tonnides väljendatud kogused ühikuteks kahe CN-koodi all. Ka siin kasutas komisjon kaebuses soovitatud meetodit, mida hiljem toetasid ka Hiina eksportijate vastused küsimustikule. Selle metoodika kohaselt on Hiinast imporditud tooteühiku keskmine kaal ligikaudu 9 kg ratta kohta. Kaebuse kohaselt hinnati muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete ühikukaaluks umbes 10 kg ühiku kohta, kuid käesoleva uurimise raames kontrolliti seda eri isikutelt saadud teabe põhjal.
(73)
Esialgsele etapile järgnenud esildistes väitsid isikud, et 9 kg asemel tuleks kasutada keskmise kaaluna 10 kg, sest see oleks imporditud algseadmete valmistaja rataste keskmine kaal. Nagu ajutises määruses kindlaks määratud, põhineb keskmine kaal 9 kg valimisse kuuluvate eksportivate tootjate esitatud andmetel. Seepärast tehakse järeldus, et see on kõige paremini põhjendatud ümberarvestamismeetod Hiina importijate tooteühiku keskmise kaalu kajastamiseks. Igatahes näitas algseadmete valmistaja rataste puhul ümberarvestamine 10 kg alusel, et see ei mõjuta lõplikke järeldusi.
(74)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 86-88 järeldused.
5.1.1. Hiina impordi maht ja hinnad
(75)
Ajutise määruse põhjendustes 86-89 muu hulgas Eurostatist saadud andmete põhjal tehtud järeldusi on kinnitanud eksportivate tootjate vastused küsimustikule. Arvestades, et andmed pärinevad erinevatest allikatest, võivad suundumused sõltuvalt turusegmendist ja äriühingust muidugi veidi erineda. Siiski kinnitasid need madalaid hinnatasemeid, mis koos hinna allalöömise kõrge taseme ja Hiinast pärit impordi mahu järsu suurenemisega kinnitab käesoleval juhul üldise järelduse paikapidavust.
(76)
Andmeid ja suundumusi on kontrollitud ka algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi puhul eraldi. Ajutises määruses on põhjenduses 89 vääralt märgitud, et aastate 2006-2008 hinnad pidid põhinema Eurostatil, kuna eksportijate küsimustikes ei olnud esitatud olulisi andmeid. See märkus oleks tulnud siduda algseadmete valmistaja ja järelturu tehingute andmete eraldamisega. Eraldamine on võimalik üksnes eksportijate esitatud tehingupõhiste loetelude põhjal.
(77)
Järelturu ühikuhindade andmed näitavad enam-vähem ühtlast taset, mis perioodi lõpus tõuseb veidi. Hinnad kõikusid vahemikus 25-34 eurot 2006. aastal, 24-32 eurot 2007. aastal, 25-29 eurot 2008. aastal ja 26-36 eurot uurimisperioodil. Konfidentsiaalsuse huvides on neid vahemikke kohandatud üles- või allapoole maksimaalselt 15 %.
Hiinast pärit järelturu rataste impordi hinnavahemik (valimisse kuuluvate eksportijate põhjal)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
Uurimisperiood
26
36
(78)
Algseadmete valmistaja tooteühiku Hiinast pärit impordi hinnad langevad vaatlusaluse perioodi jooksul rohkem kui 15 %. Rohkem üksikasju ei ole võimalik avalikustada konfidentsiaalsust silmas pidades, nagu on selgitatud allpool kahju kõrvaldamise taseme arvutamist käsitlevas punktis.
(79)
Üks isik väitis, et Hiina impordi hinnad tõusid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui muud kahjunäitajad oluliselt vähenesid. Tõepoolest on toimunud Hiina impordi hindade nominaalne tõus (kuigi vaid 1,6 %) (7). Tuleb siiski märkida, et kogu vaatlusperioodi vältel langesid need 8 %.
(80)
Kokkuvõttes on mõlema segmendi puhul kinnitust leidnud madalad hinnatasemed, mis koos hinna allalöömise kõrge taseme ja Hiinast pärit impordi mahu järsu suurenemisega kinnitavad käesoleval juhul neid järeldusi.
5.2. Algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kahju eraldi analüüs
(81)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud peamisi märkusi oli, et algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi puhul oleks tulnud teha kõigi kahjunäitajate analüüs eraldi.
(82)
Üks isik viitas komisjoni määrusele (EÜ) nr 1888/2006 (8) ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 682/2007, (9) milles käsitletakse Taist pärit suhkrumaisi importi, ja väitis, et nende puhul tehti segmendipõhine analüüs. Lisaks väitis kõnealune isik, et mitte toimides nii nagu suhkrumaisi käsitleva määruse puhul, on komisjon rikkunud WTO nõudeid.
(83)
Suhkrumaisi käsitleva juhtumi puhul viidati asjaomastele WTO sätetele, mille kohta apellatsioonikogu märgib, et: „kui uurimist teostavad ametiasutused kontrollivad omamaise tootmisharu üht osa, peaksid nad põhimõtteliselt samamoodi kontrollima selle ülejäänud osi ja tootmisharu kui tervikut” (10). Praegusel juhul on ilmselge, et käesoleval juhul järgitud lähenemisviis on kooskõlas institutsiooni senise tavaga ja see vastab WTO dumpinguvastasele lepingule (11). Segmendipõhine analüüs on võimalik, kuid sellele peab olema lisatud kogu tootmisharu analüüs.
(84)
Tuletatakse meelde, et praeguse menetluse esialgses etapis vaadeldi mõlemat segmenti koos, kuid mõnda näitajat oli analüüsitud algseadmete valmistaja ja järelturu rataste kohta eraldi (hindade allalöömine, tarbimine, turuosad). Võttes arvesse isikute esitatud märkusi, on komisjon teinud edasise analüüsi ning analüüsinud lisaks veel mõnda näitajat segmendi tasandil (vt allpool). Nagu allpool näidatud, kinnitab see analüüs, et suundumused, mis on seotud vaatlusaluse tootega tervikuna, vastavad üldjuhul algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi omadele eraldi vaadelduna.
5.2.1. Tarbimine
(85)
Allpool esitatud tabelis on näidatud alumiiniumrataste tarbimine liidus vaadelduna eraldi algseadmete valmistaja ja järelturu segmendis. Üksikasjalikum teave algseadmete valmistaja ja järelturu impordi andmete eraldamise kohta on esitatud eespool importi käsitlevas punktis. Eraldamist käsitleva teabe aluseks on erinevad teabeallikad, mille esitasid koostööd teinud ELi tootjad, kasutajad ja eksportivad tootjad asjaomases riigis.
Ühikuid (tuhandetes)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
Tarbimine algseadmete valmistaja segmendis
43 573
44 009
42 076
34 915
Indeks 2006 = 100
100
101
97
80
Tarbimine järelturu segmendis
15 033
18 432
16 237
14 592
Indeks 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Liidu kogutarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 16 % ehk 58,6 miljonilt ühikult 49,5 miljoni ühikuni. Sama suundumust võis täheldada mõlemas segmendis. Tarbimine algseadmete valmistaja segmendis vähenes 20 % 43,5 miljonilt ühikult 34,9 miljoni ühikuni, samas kui järelturu rataste tarbimine vähenes 3 % 15 miljonilt ühikult 14,5 miljoni ühikuni.
5.2.2. Hiinast pärit import ja turuosad algseadmete valmistaja ja järelturu segmendis
(87)
Paljudes märkustes viidati komisjoni järeldustele algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi suuruse kohta ELi alumiiniumrataste turul, eeskätt impordi turuosa kohta. Eelkõige väitsid isikud, et komisjon on arvutanud algseadmete valmistaja turuosa valesti. Nende märkuste alusel uuriti algseadmete valmistaja ja järelturu rataste impordi turuosaga seonduvat veel põhjalikumalt. Tuletatakse meelde, et ajutises määruses näidati algseadmete valmistaja ja järelturu Hiinast pärit impordi turuosad. Need turuosad on kindlaks määratud esialgses etapis kättesaadava teabe põhjal, mille aluseks on ELi tootjate, eksportijate ja autotootjate esitatud andmed. Selle põhjal tehti kindlaks, et algseadmete valmistaja impordi turuosa hõlmab umbes 3 % (ettevaatlik arvutus), kuid võib ulatuda kuni 6 %ni.
(88)
Arvestades huvitatud isikute väljendatud kriitikat, kontrolliti kõiki andmeid uuesti ja see kontrollimine kinnitas esialgseid järeldusi. Huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse on lisatud märkus üksikasjaliku selgitusega kõigi uurimismeetmete ja kõigi teabeallikate kohta, mida kasutati mõlema segmendi turuosa kindlakstegemiseks nii asjaomasest riigist kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi puhul. Kõnealune märkus näitab olulise teabe saamiseks kasutatud allikate mitmekesisust.
(89)
Lisaks tuleb vastusena isikute märkustele, milles väideti, et 3 % turuosa oli väike, rõhutada, et praegu vaadeldaval hinnatundlikul turul ei saa isegi 3 % turuosa väikseks pidada. See kehtib eelkõige põhjenduses 116 kirjeldatud hinnalanguse kohta. Lisaks on Hiinast pärit impordi kogused ja turuosa märkimisväärselt suurenenud.
Impordi maht algseadmete valmistaja segmendis (tuhat ühikut)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Hiina
455
476
508
1 183
Indeks 2006 = 100
100
105
112
260
Turuosa (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Impordi maht järelturu segmendis (tuhat ühikut)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Hiina
3 247
4 667
5 301
4 954
Indeks 2006 = 100
100
144
163
153
Turuosa (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Hindade allalöömine
(90)
Tuletatakse meelde, et esialgses etapis arvutati hindade allalöömine vaatlusaluse toote kohta nii tervikuna kui ka mõlema segmendi puhul eraldi. Eraldamise aluseks on valimisse kuuluvate ELi tootjate ja eksportijate esitatud tehingupõhised loetelud, mille alusel on kindlaks tehtud autotootjatele suunatud müük.
(91)
Ajutise määruse põhjendustes 95 ja 98 teatavaks tehtud hinna allalöömise vahemikud arvutati uuesti eelkõige dumpinguarvutustes tehtud muudatuste tõttu (vt eespool). Neid täpsustati ka kohaldatud tollitariifi osas. Esialgses etapis kohaldati nimelt ühtset 4,5 %st tollimaksu. Seda lähenemisviisi järgiti lõplikus etapis üldise hindade allalöömise arvutamisel. Põhjuseks oli asjaolu, et mitte kogu algseadmete valmistaja importi ei ole deklareeritud CN-koodi all, mis on seotud madalama 3 %lise tollimaksuga.
(92)
Mõned isikud kordasid oma märkusi, et hindade allalöömise tase tuleks arvutada ainult hinna lisandväärtuse osa põhjal (jättes välja alumiiniumi hinna). Nagu ajutise määruse põhjenduses 96 märgitud, suurendaks sellise metoodika kasutamine tõepoolest hindade allalöömise taset. Arvestades, et hindade allalöömise tase, mis arvutati täishinna suhtes (protsendina), oli niigi märkimisväärne, ei uuritud seda metoodikat rohkem.
(93)
Vaatlusaluse toote kohta arvutatud hindade allalöömine jääb tervikuna vahemikku 20-38 %. Hindade allalöömine jääb mõlema segmendi puhul märkimisväärseks (15-29 % algseadmete valmistaja rataste puhul ja 49-63 % järelturu rataste puhul).
6. LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD
6.1. Liidu tootmisharu määratlus ning makro- ja mikrotasandi kahjunäitajad
(94)
Üks isik väitis, et komisjon on kasutanud liidu tootmisharu ja liidu toodangu kohta vale määratlust ning et kahju hindamine peab põhinema ainult kaebuse esitajate ja selle toetajatega seotud andmetel ning mitte liidu kogutoodangul.
(95)
Liidu tootmisharu on määratletud algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt. Liidu kogutoodangu olukorra hindamine on algmäärusega kooskõlas. Väide, et kahju hindamine põhines liidu tootmisharu ebaõigel määratlusel, tuleb seega tagasi lükata. Seega tuli kõik väited, mis tehti nende kahjunäitajate suundumuste kohta, mille puhul oli kasutatud valimisse kuuluvate ja koostööd tegevate tootjate andmeid, tagasi lükata.
(96)
Veel üks üldisemaid märkusi käsitles tootjate küsimustike ja miniküsimustike salastamata versioonide puudulikkust. Komisjon uuris neid märkusi põhjalikult ja nõudis põhjendatud juhtudel parandatud salastamata versioonide esitamist. Need lisati huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse, millega tehti võimalikuks õiguste asjakohane kaitsmine.
(97)
Mõni isik väitis, et teatavad ELi tootjad oleks tulnud kõrvale jätta, sest nad ei olnud esitanud oma tegevuse kohta täit teavet. Lisaks väitsid need isikud, et kõnealusel kõrvalejätmine oleks mõjutanud uurimistulemust. Siiski ei toeta faktid neid väiteid, sest kõnealused ELi tootjad on tõepoolest esitanud kogu olulise teabe. Seetõttu tuli väited tagasi lükata.
(98)
Üks importija väitis ka, et tema oleks tulnud liigitada ELi tootjaks, sest ta on viinud tootmisprotsessi allhankena üle asjaomasesse riiki, samas kui suurem osa muust tegevusest toimub ELis (nt tootekujundus). Kõnealune äriühing viis oma tootmisprotsessi allhanke korras välja, jättes mõned toimingud Euroopa Liitu, nt rataste katsetamise. Arvestades aga, et tootmisprotsess leiab aset asjaomases riigis, ei saa seda importijat pidada dumpinguvastases menetluses ELi tootjaks. Eespool esitatut arvestades tuli see väide tagasi lükata.
(99)
Teatavad isikud tegid kahjunäitajate analüüsi äriühingupõhiselt. Sellise lähenemisviisi kasutamisest tuli keelduda, sest kahjuanalüüs tehakse ELi tootmisharu kohta tervikuna.
6.2. Makromajanduslikud näitajad
6.2.1. Müük ja turuosa
(100)
Pärast ajutise määruse avaldamist palusid isikud eraldi andmeid algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kohta. Järgmises tabelis on näidatud müügi- ja turuosa andmed algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kohta eraldi.
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Kogu liidu tootmisharu müügimaht algseadmete valmistaja segmendis (tuhat ühikut)
36 820
36 240
34 932
28 719
Indeks 2006 = 100
100
98
95
78
Kogu liidu tootmisharu müügimaht järelturu segmendis (tuhat ühikut)
8 626
10 443
7 962
7 075
Indeks 2006 = 100
100
121
92
82
Algseadmete valmistaja segmendi turuosa (%) (ELi tootjate osatähtsus algseadmete valmistaja segmendi kogutarbimises)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indeks 2006 = 100
100
97
98
97
Järelturu segmendi turuosa (%) (ELi tootjate osatähtsus järelturu segmendi kogutarbimises)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indeks 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Andmete eraldamiseks kasutati erinevaid andmeallikaid, eelkõige andmeid, mille ELi tootjad esitasid uurimise käigus, kaebuses esitatud andmeid ning enne uurimise algatamist kogutud andmeid.
(102)
Eespool esitatud tabelis on näha müügi ja turuosa langustrendi nii algseadmete valmistaja kui ka järelturu segmendis.
6.2.2. Lepingud
(103)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 112 märgitud, jätkas komisjon nende uurimisperioodil antud tellimuste kontrollimist, mille täitmine pidi toimuma pärast uurimisperioodi. Olemasolevaid andmeid täiendati ELi rattatootjatelt ja autotootjatelt saadud uute andmetega. Need andmed kinnitasid ostude suurusjärke ja turuosade arengutrende Euroopa ja Hiina tarnijate puhul. Seda kinnitavad autotootjate väited, mille kohaselt Hiina impordi osatähtsus suurenes paranenud konkurentsivõime ja kvaliteedi ning täiustatud tootmisprotsessidest tulenevate võimaluste tõttu.
6.3. Mikromajanduslikud näitajad
6.3.1. Tootmiskulud
(104)
Üks isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 117 esitatud kasumlikkuse andmed ei sobinud kokku ajutise määruse põhjendustes 89 ja 122 esitatud müügi ja tootmiskulude andmetega. Selle põhjustas tehniline viga tootmiskulude arvutamises, mistõttu kasutati valesid andmeid. See viga on parandatud ning tootmiskulud on esitatud järgmises tabelis.
Eurodes
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine tootmiskulu (ühiku kohta)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Veaparandus ei muutnud esialgses etapis kindlakstehtud suundumust. Keskmine tootmiskulu püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena.
6.3.2. Tulusus
(106)
Vastusena isikute taotlustele esitada andmed algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kohta eraldi, on eraldi arvutatud algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi tulusus. Suundumused ja suurusjärgud on selle põhjal kinnitust leidnud.
Protsentides (%)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tulusus kokku
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Tulusus algseadmete valmistaja segmendis
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Tulusus järelturu segmendis
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Nagu eeltoodud tabelis näidatud, on nii algseadmete valmistaja kui ka järelturu segmendi tulusus vähenenud. See vähenes vaatlusalusel perioodil algseadmete valmistaja segmendis 8,8 protsendipunkti ja järelturu segmendis 7,6 protsendipunkti. Seega langevad algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kohta eraldi vaadeldud suurusjärgud ja suundumused kokku vaatlusaluse toote puhul tervikuna vaadelduga (vähenemine 8,7 protsendipunkti).
6.3.3. Investeeringutasuvus
(108)
Isikud juhtisid tähelepanu võimalikele ebatäpsustele investeeringutasuvuse arvutustes. Esitatud arvud kajastavad kõiki tegureid, mis moodustavad investeeringutasuvuse, sealhulgas kulumit. Seega tuleb need väited tagasi lükata.
6.4. Järeldus kahju kohta
(109)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 80-123 esitatud järeldused kahju kohta. Liidu tootmisharu on kannatanud olulist kahju, mis nähtub eelkõige vähenevast tulususest. Mõnda kahjunäitajat on algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi puhul eraldi analüüsitud. Nende näitajate arengusuundumused ja suurusjärgud vastavad kogu vaatlusaluse toote kohta kindlakstehtule.
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Hiinast pärit impordi mõju
(110)
Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu toodangu ja müügi kahanemine oli väheneva tarbimise tagajärg (mis tingis väidetavalt ka tootmismahu vähenemise). Ajutises määruses ei vaidlustatudki seda, et liidu turul on tarbimine vähenenud. Kuigi on võimalik, et peale Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi on muudel teguritel (majandussurutis ja Türgist pärit import) oma osa ELi tootmisharu kahjus, ei ole nende muude tegurite mõju selline, et kaoks ajutise määruse põhjendustes 136-152 esitatud põhjuslik seos. Igal juhul, nagu ajutise määruse põhjenduses 126 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud, on Hiinast pärit madalahinnalise impordi mahu märkimisväärse suurenemise ja liidu tootmisharus täheldatud kahju vahel ilmne seos. Pealegi, nagu ajutise määruse põhjenduses 103 kirjeldatud ja vastupidi isikute väidetele, püsis tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil stabiilsena (eelkõige aastatel 2006-2008, 4 % langusega 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel).
(111)
Mõni isik viitas liidu tootjate avaldatud seisukohtadele nende internetilehekülgedel ja asjaolule, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi ei olnud kahju põhjuste hulgas märgitud. Olenemata liidu tootjate üldsusele avaldatud seisukohtadest (mis igatahes ei välista Hiina importi võimaliku põhjusena) näitavad olemasolevad andmed selgelt, et liidu tootmisharu kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos.
(112)
Mõni isik väitis, et tulususe vähenemine oli tingitud tootmismahu kahanemisest. Seega ei saanud tootjad katta oma püsikulusid väiksema arvu toodetud rataste arvelt. Ent tootmise vähenemine oli tingitud turuosa kahanemisest, mille omakorda tingis Hiina impordi sissetung.
(113)
Mõni isik väitis, et Hiinast pärit import ei saanud olla liidu tootmisharu kahju põhjus, sest hoolimata stabiilsetest hindadest ja stabiilsest müügist 2007. aastal tulusus vähenes. Tuletatakse meelde, et aastatel 2006-2007 Hiinast pärit impordi turuosa suurenes ning imporditud kogused suurenesid 40 %. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(114)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 126-130 esitatud järeldused.
7.2. Muude tegurite mõju
7.2.1. Segmentide eraldi vaatlemine
(115)
Isikud kordasid oma väiteid selle kohta, et liidu tootmisharu kahju ei saa olla põhjustatud Hiina impordist, kuna liidu tootmisharu suunab suurema osa oma müügist algseadmete valmistajate segmenti, kuid Hiina import on peamiselt suunatud järelturu segmenti ja on algseadmete valmistajate segmendis väga piiratud. Tuletatakse meelde, et neid märkusi on käsitletud ajutise määruse põhjendustes 131-135.
(116)
Pärast meetmete kehtestamist osutas mõni isik ajutise määruse põhjendusele 133, milles on öeldud, et „on märke selle kohta, et autotootjad kasutasid Hiina pakutud hindu võrdlusena, et suruda alla ELi tootmisharu hindu”. Kõnealused isikud väitsid, et institutsioonid ei saa teha oma järeldusi märkide, vaid ainult kindlate tõendite põhjal. Lisaks juhtisid isikud tähelepanu sellele, et huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikus ei olnud saadaval selliseid väiteid tõendavaid andmeid.
(117)
Kõigepealt tuleb rõhutada, et seda laadi andmete puhul on tegemist äärmiselt tundliku äriteabega. Lisaks komisjoni käsutuses olevale teabele esitasid isikud edasist teavet. Kõnealune lisateave kinnitas järeldusi, mis tehti esialgses etapis komisjoni käsutuses oleva teabe alusel ja mis näitasid, et hindade puhul valitses selge surve allapoole. Lisaks on komisjon toimikut hinnasurve osas täiendanud. Liidu tootjad on teinud üksikasjaliku esildise. See võimaldas komisjonil pakkumismenetlusega lähemalt tutvuda ja kinnitas järeldusi, mis olid tehtud hinna allasurumise ja selle surve teostamiseks Hiina pakutud hindade võrdlusena kasutamise kohta. Tõepoolest oli mõnel juhul autotootjate esitatud sihthind (mis on läbirääkimiste lähtepunkt) juba liidu tootjate kuludest madalam ning seega algusest peale sobimatu. Mõnel juhul olid pakkumised isegi allpool seda taset edutud.
(118)
Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt teatab mõni autotootja pakkujatele lihtsalt, et nad peaksid alandama hindu Hiinast pärit pakkumiste järgi; mõni teine kasutab nende äriühingute hinnapakkumisi, kes pakkumismenetluses ei osalenud; mõni ei tee oma pakkumiskutses mingeid piiranguid, nii et pakkumismenetluses võivad osaleda kõik (isegi need, kes mingil juhul ei vastaks nõuetele).
(119)
Autotootjad väitsid, et hinnad ei ole hankeotsuste puhul määravaks teguriks. Tõepoolest näitavad olemasolevad andmed, et tegemist võib olla ka muude kaalutlustega, kuid hind mängib seejuures alati esmatähtsat osa.
(120)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131-135 esitatud järeldused.
7.2.2. Türgist pärit impordi mõju
(121)
Isikud väitsid, et komisjon alahindas Türgist pärit impordi mõju liidu tootmisharu kahju põhjusena. Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjendustes 136-137 on mööndud, et Türgi impordi madalamatel hindadel võib olla olnud teatav negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale, kuid see ei ole olnud selline, et kaotaks iseenesest põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kannatatud kahju vahel.
(122)
Türgist pärit impordi mõju on vaadeldud ka segmenditi. On tehtud kindlaks, et - Türgi impordist oli suunatud algseadmete valmistaja segmenti. Kinnitust leidis see, et algseadmete valmistaja ja järelturu segmenti koos vaadeldes kindlakstehtud suundumused ja suurusjärgud olid samad, nagu mõlemat segmenti eraldi vaadeldes. (Mitme koostööd teinud isiku esitatud) olemasoleva teabe kohaselt langesid vaatlusalusel perioodil Türgi impordi hinnad järelturu segmendis. Algseadmete valmistaja segmendi Türgi impordi hinnad püsisid aga suhteliselt stabiilsena.
(123)
Isikud osutasid sellele, et Türgist pärit impordi hinnad alanesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt. Ent nagu ajutise määruse põhjenduses 137 märgitud, on hinnaerinevus olnud ikkagi märkimisväärselt väiksem kui Hiina impordi hindade ja ELi tootjate hindade vahel.
(124)
Mis puutub ühe isiku märkusse, mille kohaselt oleks Türgi tulnud lisada kaebusse (vt põhjendus 9 jj), tuleb märkida, et Türgi kaebusse lisamata jätmine ei kaota põhjuslikku seost vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordi ja liidu tootmisharu kahju vahel.
(125)
Seepärast tuleb nende isikute esitatud väited tagasi lükata. Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 136-137.
7.2.3. Muudest riikidest pärit impordi mõju
(126)
Mõni isik väitis, et aastatel 2006-2008 suurenes muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordi turuosa. Tuleb märkida, et kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa püsis stabiilsena väikeste muutustega 1 % ulatuses. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(127)
Mõni riik väitis, et Lõuna-Aafrikast pärit impordil oli koguse ja/või hindade tõttu oma osa liidu tootmisharule tekitatud kahjus. Nagu ajutise määruse põhjenduses 99 kirjeldatud, on Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa olnud alates 2007. aastast stabiilne (1,4 % tasemel ja ajavahemikus 2006-2007 suurenenud 0,6 %), isegi kui impordikogused seejuures suurenesid. Komisjon sai teabe, et valdav osa sellest impordist oli ettenähtud algseadmete valmistaja turusegmendile. Algseadmete valmistaja segmendi Lõuna-Aafrikast pärit impordi hindade kohta sai komisjon vastandlikku teavet. Eurostati andmete alusel saab järeldada, et need tõusid 43 eurolt 51 eurole. Need andmed on kooskõlas ka ühe ELi tootja esitatud andmetega. Seepärast tuleb Lõuna-Aafrika impordiga seotud väide tagasi lükata.
(128)
Seepärast kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 136-138 esitatud kokkuvõttes ja eraldi tehtud järeldused kolmandatest riikidest pärit impordi kohta.
7.2.4. Majanduskriisi mõju
(129)
Isikud kordasid oma väiteid finantskriisi mõju kohta. Neid märkusi, eelkõige tagasiminekut autotootmises, on käsitletud ajutises määruses.
(130)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 142 märgitud, sai langustrend alguse juba tükk aega enne majanduskriisi ja langes ajaliselt kokku Hiinast pärit impordi sissevooluga.
(131)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 139-144 esitatud järeldused.
7.2.5. ELi tootjate vaheline konkurents ja kontsentratsioon ELi turul
(132)
Isikud väitsid, et liidu tootmisharu struktuur soodustas kahju tekkimist. Kuid nagu ajutise määruse põhjendustes 146 ja 147 täpsustatud, näitavad uurimise käigus kogutud andmed, et mõju suurematele ja väiksematele äriühingutele on olnud ühesugune.
7.2.6. Liidu tootjate juhtimisotsused
(133)
Mõni isik väitis, et kahju põhjused peituvad liidu tootjate valedes juhtimisotsustes. Kõnealustes märkustes osutati ajutise määruse põhjenduses 124 nimetatud tootjatele, kes on kas oma tegevuse lõpetanud või kelle suhtes on käimas maksejõuetusmenetlust. Tuletatakse meelde, et ajutises määruses on nimetatud 30 äriühingut, samas kui märkustes osutatakse üksnes neljale. Kokkuvõttes ei ole need märkused põhjendatud. Igal juhul näitavad olemasolevad andmed selgelt põhjuslikku seost liidu tootmisharu kahju ja Hiinast pärit impordi vahel. Järeldust toetab asjaolu, et hoolimata äriühingute tegevuse lõpetamisest ülejäänud äriühingute turuosa ei suurenenud.
7.2.7. ELi tootmisharu import muudest kolmandatest riikidest
(134)
Mõni isik väitis, et ELi tootja pakkus kolmandatest riikidest pärit odavamaid rattaid, soodustades seega ELi tootmisharule kahju tekitamist. Kõnealuseid väiteid ei ole siiski tõenditega kinnitatud. Kõigele lisaks ei ole selge, kas sellisel impordil oleks olnud koguseid silmas pidades märkimisväärne osatähtsus. Seega tuli kõnealune väide tagasi lükata.
7.2.8. Alumiiniumi hinnad ja liidu tootmisharu tarnelepingud
(135)
Väideti, et keskmine tootmiskulu jäi alumiiniumi hindade muutustest hoolimata stabiilseks. Isikud väitsid, et liidu tootjate kantud kaotused olid tingitud asjaolust, et nad olid sõlminud alumiiniumi tarnimiseks pikaajalised lepingud, mis ei võimaldanud hindu kohandada vastavalt langevatele Londoni metallibörsi hindadele. Olemasolev teave, mille on esitanud koostööd tegevad liidu tootjad, näitas nende väidete puhul vastupidist. Seepärast tuli need väited tagasi lükata.
7.2.9. Vahetuskursi kõikumised
(136)
On väidetud, et liidu tootjate kahju väheneb tõenäoliselt, kui Hiina RMB kurss euro suhtes tugevneb. Vahetuskursi kõikumine viiks üles selle dumpinguhinnaga impordi hinnad, millega kaubeldakse eurodes, ja korvaks hinnavahe dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjate hindade vahel.
(137)
Seoses sellega tuleks märkida, et uurimise käigus tuleb kindlaks teha, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahu mõistes) on põhjustanud (või tõenäoliselt põhjustab) olulist kahju liidu tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks muud tegurid. Selles osas osutatakse algmääruse artikli 3 lõikes 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seega on osutatud vaid hinnatasemete erinevusele ning puudub nõue analüüsida nende hindade taset mõjutavaid tegureid.
(138)
Dumpinguhinnaga impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele on peamiselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ja liidu tootmisharu müügihindu; mõnikord on erinevate hindade võrdlemise eesmärgil tarvis kahju arvutamiseks kasutatavad ekspordihinnad konverteerida teistesse vääringutesse. Vahetuskursi kasutamine sellises olukorras ainult tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Selle põhjal on selge, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahjutegur.
(139)
Eespool esitatut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab lisaks dumpinguhinnaga impordile ka muudele teadaolevatele teguritele. Ükski muu kõnealuses artiklis esitatud muude teadaolevate tegurite loetelus osutatud tegur ei mõjuta dumpinguhinnaga impordi hinnataset.
(140)
Kuid isegi kõnealust tegurit arvesse võttes on ebatõenäoline, et asjaomasest riigist ostvad importijad suudaksid tõsta Hiina RMB tugevnemise tõttu jaemüügihindu. Pealegi on neid vahetuskursse väga keeruline ennustada. Lõpetuseks tuleb märkida, et Hiina RMB vahetuskurss on euro suhtes pärast uurimisperioodi tugevnenud. Ühegi kõnealuse teguri põhjal ei ole võimalik järeldada, et valuutakursside kõikumise tulemusena asjaomasest riigist pärit dumpinguimpordi hinnad kerkiksid.
(141)
Eespool esitatut silmas pidades ei saa järeldada, et vahetuskursi muutused oleksid üheks kahjutoovaks teguriks.
7.2.10. Suurenev nõudlus terasrataste järele
(142)
Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu kahju oli tingitud asjaolust, et majanduskriisi ajal hakkasid tarbijad eelistama odavamaid rattaid või väiksemaid autosid, millele paigaldatakse väidetavalt sagedamini terasrattaid. Seda väidet toetavat asjaolu, et mitmes Euroopa riigis kasutusele võetud abiskeemid tõukasid tagant väiksemate autode müüki. Teisest küljest väitsid muud isikud, et kuigi abiskeemid tõepoolest võisid anda hoogu väiksemate autode müügile, on need autod paremini varustatud ja neile on paigaldatud alumiiniumrattad.
(143)
Kuna puudub üldine statistika terasrataste kohta, siis tehti olemasoleva teabe põhjal veel üks analüüs. Andmed terasrataste tarbimise taseme kohta saadi, võrreldes ELi autotoodangu andmeid (ajutise määruse põhjendus 141) algseadmete valmistaja rataste segmendi tarbimise omadega (vt põhjendus 85).
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi autotoodang (tuhat ühikut)
16 198
17 103
15 947
13 443
Autotootmises kasutatud rataste hulk (toodang × 4,5 ratast)
72 891
76 963
71 761
60 493
Algseadmete valmistaja alumiiniumrataste tarbimine ELis (tuhat ühikut)
43 573
44 009
42 076
34 915
Terasrataste tarbimine ELis (tuhat ühikut)
29 318
32 954
29 685
25 578
Algseadmete valmistaja alumiiniumrataste osatähtsus
59 %
57 %
58 %
57 %
Terasrataste osatähtsus
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabelist ilmneb, et terasrataste tarbimine vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 12 %. Alumiiniumrataste osatähtsus vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel (majanduskriisist mõjutatud periood) uute autode tootmises üks protsendipunkt. Samas ajavahemikus suurenes ELi uute autode tootmises terasrataste osatähtsus üks protsendipunkt.
(145)
Järelikult püsis nii alumiinium- kui ka terasrataste osatähtsus uute autode tootmises stabiilsena. Pealegi ei toeta alumiiniumi tarbimise ja tootmise suundumused eespoolset väidet. Seetõttu tuli see tagasi lükata.
7.3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(146)
Ühegi huvitatud isikute esitatud väite põhjal ei ilmne, et ei ole muid selliseid tegureid, mis kaotaksid põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused.
8. LIIDU HUVID
(147)
Pidades silmas isikute märkusi, analüüsis komisjon põhjalikumalt kõiki liidu huvidega seotud väiteid. Kõiki küsimusi on uuritud ja ajutise määruse järeldused kinnitatud.
8.1. Importijate huvid
(148)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 160 märgitud, uuris komisjon põhjalikumalt tollimaksude mõju äriühingutele, kes impordivad ja müüvad edasi oma kaubamärgiga alumiiniumrattaid, mille tootmise nad on viinud allhanke korras Hiinasse. On kindlaks tehtud, et kuigi tollimaksude mõju on sellisele äriühingule tõenäoliselt suurem kui ajutise määruse põhjendustes 159-160 määratletud muud tüüpi importijatele, ei oleks see liidu tootmisharule avalduvat üldist mõju arvestades siiski ebaproportsionaalne.
(149)
Võttes aluseks ühe koostööd tegeva importija (allhanke tellija) esitatud hinnaandmed uurimisperioodi kohta, tehti kindlaks, et sellise äriühingu saavutatud kasumimarginaalid on tollimaksudest tingitud mõjuga toimetulekuks piisavad. Kõnealuse äriühingu saavutatud marginaalid olid suuremad kui kavandatud tollimaksud.
8.2. Kasutajate huvid
(150)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordasid isikud üldisi märkusi meetmetest tulenevate suurte kulude kohta, esitamata tõendeid nende väidete toetuseks. Tuletatakse meelde, et kuludele avalduva mõju analüüs põhines koostööd tegevate autotootjate esitatud andmetel. Enne ajutiste meetmete kehtestamist esitas üksnes kolm äriühingut sellised andmed ja komisjon sai teha järeldused ainult nende andmete alusel.
(151)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 165 märgitud, on meetmete mõju kuludele piiratud (maksimaalne mõju kuludele on 0,223 %, kui arvestada, et kõik hinnatasemed tõusevad 22,3 %). Kuid isegi selline maksimaalne mõju kuludele osutub autotootjate saavutatud käibe taustal piiratuks.
(152)
Mõni isik väitis, et meetmetest tingitud kulude suurenemine sunnib neid oma tootmist ümber paigutama. Kuid kuludele avalduva piiratud mõju taustal oleks teatavate autotootjate mainitud otsus autotootmine ümber paigutada ebaproportsionaalne arvestatud kululise mõju suhtes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.
(153)
Samuti tuleb märkida et väited suure kululise mõju kohta on vastuolus teatavate autotootjate märkustega selle kohta, et nad kasutavad Hiinast pärit tarneid üksnes väga piiratud ulatuses.
(154)
Käesolevaga kinnitatakse ajutises määruses esitatud järeldused meetmete kulumõju kohta.
8.3. Tarneallikate mitmekesisus
(155)
Kaebuse esitaja leidis, et meetmete kehtestamine oleks autotööstuse huvides. Tagades, et liidu tootmisharu tegevus toimib edasi, tagaks see omakorda tarneallikate mitmekesisuse.
(156)
Muud isikud, eelkõige kasutajad, kordasid oma väiteid ELi turu konkurentsi kohta. Nad väitsid ka, et Hiinast pärit import on oluline, et katta nõudlus ELi turul, kuna ELi tootjatel ei ole piisavat tootmisvõimsust. Kui aastatel 2006 ja 2007 püsis tootmisvõimsuse kasutamise määr 92 % tasemel, siis 2008. langes see järsult 84 %ni ja uurimisperioodil 73 %ni. Need andmed näitavad selgelt, et eelkõige praegu on piisavalt vaba tootmisvõimsust, mida saab tootmise suurendamiseks kasutada. Pealegi on väide liidu tootmisharu ebapiisava tootmisvõimsuse kohta vastuolus autotööstuse esindajate väidetega, et nõudlus algseadmete valmistaja rataste järele on oluliselt vähenenud. Kõnealused väited tuli seepärast tagasi lükata.
(157)
Üks isik väitis ka, et Hiina tootjad ei tooda samu tooteliike kui Euroopa alumiiniumrataste tootjad. Need väited tuli tagasi lükata, arvestades tootekoodide kokkulangevuse määra praegusel juhul (sõltuvalt tehtavast arvutusest, nagu selgitatud põhjenduses 93, oli hindade allalöömise arvutuse põhjal kokkulangevus vaatlusaluse toote puhul tervikuna 92 % ning algseadmete valmistaja ja järelturu segmenti eraldi vaadeldes 77 %).
(158)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses esitatud 166 järeldused.
8.4. Lõuna-Korea
(159)
Isikud kordasid oma märkusi tollimaksude negatiivse mõju kohta, kui võtta arvesse muid käesoleval juhul asjassepuutuvaid tegureid, nagu vabakaubanduslepingu alusel Lõuna-Korea autotootjaile antud konkurentsieelis. Neid märkusi ei ole ühegi uue tõendiga põhjendatud. Tuleb märkida, et ei ole tõendeid selle kohta, et vabakaubandusleping põhjustaks autotööstusele kahju, ning igal juhul on kõnealuse vabakaubanduslepingu raames võimalik kehtestada abinõuna kaitsemeetmed. Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 167 ja 168 esitatud järeldused.
8.5. Järeldus liidu huvide kohta
(160)
Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 153-171 esitatud järeldused.
9. AJUTISED MEETMED
9.1. Kahju kõrvaldamise tase
(161)
Enamik saadud kommentaare käsitles kahju kõrvaldamise taseme arvutamist. Isikud pidasid selle arvutamise metoodikat küsitavaks ja nurisesid, et neid ei ole piisavalt teavitatud.
9.1.1. Teatavaks tegemine
(162)
Tuletatakse meelde, et kahju kõrvaldamise taseme arvutamise metoodikat on üksikasjalikult selgitatud huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse ajutiste meetmete avaldamise päeval lisatud märgukirjas. Kõik huvitatud isikud said selle märgukirja koos samal päeval saadetud teavitamiskirjaga.
(163)
Teine märgukiri lisati huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikusse pärast ajutiste meetmete kehtestamist vastusena nende esitatud märkustele.
(164)
Tuletatakse meelde, et autotootjate kaupa tehtut arvutustes kasutatud tootekoodid olid eespool nimetatud märgukirjas selgelt kindlaks määratud. Kuid konfidentsiaalsuse huvides ei olnud võimalik avalikustada täpseid andmeid hinna ja koguse kohta.
(165)
Hiinast pärit impordi kohta ei olnud võimalik avalikustada eksporditud koguseid, CIF-hinda liidu piiril ja ühiku kaalutud keskmisi müügihindu käsitlevaid andmeid, sest need põhinesid kahe eksportija tehingutel. Avalikustamisega rikutaks seega algmääruse konfidentsiaalsusnõudeid.
(166)
Liidu tootjate ELi turul tehtud tehingute kohta üksikasjalikumat teavet anda oleks asjakohane üksnes siis, kui seda antakse eraldi iga tootja kohta. Ent see ei ole võimalik, sest sellega rikutakse eespool nimetatud konfidentsiaalsusnõudeid.
(167)
Neil põhjustel leitakse, et tollimaksu arvutamiseks kohaldatud metoodikat käsitleva üksikasjaliku teabega on isikuid piisavalt informeeritud, et neil oleks võimalik oma kaitseõigust täies ulatuses kasutada, ning samas on järgitud algmääruses sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid.
9.1.2. Metoodika
(168)
Tuletatakse meelde, et sihthinnast madalama hinnaga müük arvutati autotootjate sooritatud alumiiniumrattaostudega seotud andmete põhjal. Eelkõige ajutise määruse põhjendustes 174-177 esitatud põhjustel hõlmab see lähenemisviis üksnes algseadmete valmistaja segmendi jaoks ette nähtud alumiiniumrattaid. Uurimises koostööd tegevad autotootjad kinnitasid, et nad ostavad alumiiniumrattaid hankemenetlustega. Võttes arvesse hankemenetluste laadi, peavad kahesugusest tarneallikast hangitud mudelid olema igas suhtes ühesugused, olenemata sellest, kas need on ostetud Hiinast või EList. Selleks, et tagada Hiina ja ELi toodete võimalikult hea võrreldavus, tehti võrdlus tootekoodide kaupa iga suure autotootja kohta eraldi, kes olid ELi valimisse kuuluvatelt tootjatelt ja koostööd tegevatelt Hiina eksportijatelt saadud andmete põhjal kindlaks tehtud. Vastupidi mõne isiku väitele ei tulene see tollimaksutase kohandusest, kuid mööndakse, et tollimaks tuleb kehtestada asjakohasel tasemel, et korvata liidu tootmisharule tekitatud kahju.
9.1.2.1. Arvutuse alusena kasutatud andmed
(169)
Isikud väitsid, et kahju kõrvaldamise tase tehti pakkumiskutsete põhjal, kuigi uurimises ei nõutud pakkumiskutsete andmeid ega tehtud neid huvitatud isikutele tutvumiseks avatud toimikus kättesaadavaks.
(170)
Kuigi tollimaksu taseme arvutamiseks kasutatud metoodika kirjelduses osutati pakkumiskutsetele, oli see vaid viide autotootjate kohaldatud hankemenetluse liigile, millega tagati, et kahesugusest tarneallikast hangitud rattad oleksid ühesugused ja et oleks võimalik saavutada parem võrreldavus. See ei olnud viide arvutuste aluseks olnud dokumentidele ega teabeallikatele.
(171)
Vastupidi, arvutused tehti tavalisi meetodeid kasutades tehingupõhiste loetelude põhjal, mille olid esitanud valimisse kuuluvad eksportivad tootjad ja ELi tootjad. Tootekoodide vastavust kontrolliti autotootja tasandil, st tehingurühma alusel, mis tehti kindlaks kui eksportijate ja ELi tootjate müük konkreetsele autotootjale. Kõik need andmed on kontrollitud.
9.1.2.2. Korrektsioonid
(172)
Lisaks olid isikute märkused seotud arvutuste korrigeerimisega. Komisjon nõustus mõne kõnealuse märkusega.
(173)
Tuletatakse meelde, et Hiina eksportijate CIF-hindu korrigeeriti 7,6 % ülespoole: lisati 4,5 % tollimaksu ja 3,1 % muid impordikulusid. Sihthinna saamiseks ELi tootjate tegeliku müügihinna põhjal tuli teha kaks lisandust:
1.
lisati 5,4 % käibe alusel, et saavutada tootmiskulude tase (tuleb meeles pidada, et see on ELi rattatootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmine kahjum uurimisperioodil);
2.
lisati tootmiskulule 3,2 % käibe alusel (arvutatud punktis 1), et saada mõistlik kasum ja saavutada sihthind. 3,2 % vastab kasumile, mille liidu tootmisharu saavutas 2006. aastal, mis oli vaatlusaluse perioodi esimene aasta, kui kahjustavad dumpinguhinnad ei olnud veel mõjutanud liidu tootmisharu tulemusi.
(174)
Tollimaksude osas korrigeeriti ajutises etapis impordihindu 4,5 % ülespoole. Kõnealune tollimaks vastab CN-koodi 8708 70 50 suhtes kohaldatavale tollimaksule. Siiski kuuluvad tööstuslikuks kokkupanekuks ettenähtud alumiiniumrattad (st algseadmete valmistaja segment) peamiselt CN-koodi 8708 70 10 alla ja mitte CN-koodi 8708 70 50 alla. Selle koodi all toimuva impordi suhtes kohaldatakse 3 % tollimaksu. Arvestades kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud metoodikat, mis põhineb algseadmete valmistaja segmendil, ja märkusi, mille isikud esitasid pärast ajutiste meetmete kehtestamist, on lähenemisviisi järjepidevuse huvides asjakohane kasutada 3 % tollimaksu.
(175)
Sihtkasumi kohta väitsid isikud, et see kasumimarginaal on arvutatud nii algseadmete valmistaja kui ka järelturu tootjate kohta ning võib seega üksnes algseadmete valmistaja tehingutel põhineva arvutuse tulemust paisutada. Võttes arvesse isikute märkusi, korrigeeris komisjon neid arvutusi, kohaldades üksnes algseadmete valmistaja segmendi rataste kohta arvutatud kahjumi- ja kasumimäärasid (vastavalt -5,7 % ja 3,1 %, vt põhjendus 106 jj).
(176)
Teisest küljest väitsid isikud, et kasumi taset tuleks majanduskriisi kajastamiseks korrigeerida allapoole. Ometi on järjekindel tava kohaldada kasumimarginaali, mille tootmisharu oleks saavutanud dumpinguhinnaga müügi puudumisel. Muid kahju põhjuseid, isegi kui need on kahju süvendanud, ei tooda sihtkasumi arvutustes eraldi välja.
(177)
Teatavad isikud väitsid, et kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks kasutatud metoodika on vastuolus algmääruses ettenähtud metoodikaga. Ent algmäärusega ei nähta ette konkreetset meetodit kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks. Selle taseme kindlaksmääramise meetod määratakse kindlaks juhtumi konkreetsete asjaolude põhjal. Nagu selgitatud ajutises määruses ja mujal käesolevas määruses, toetavad juhtumi asjaolud institutsioonide kohaldatud metoodikat. Lisaks tuleb märkida, et ajutises määruses ja põhjenduses 93 märgitud hindade allalöömise tasemed osutavad sellele, et sihthinnast madalama hinnaga müük oleks teatavate isikute soovitatud meetodit kasutades palju kõrgema tasemega.
(178)
Võttes arvesse neid muudatusi, on tollimaksu määr 22,3 %.
9.1.2.3. „Algseadmete valmistaja segmendi tollimaksu” kohaldatavus järelturu müügi suhtes
(179)
Üks isik väitis, et oli vale võtta kahju kõrvaldava taseme arvutamise aluseks üksnes algseadmete valmistaja segmendi müük, kui tollimaks kehtib ka järelturu rataste segmendi suhtes. Ent nagu eespool (ja ka ajutise määruse põhjendustes 174-177) selgitatud, on see lähenemisviis käesoleval juhul asjakohane eelkõige seepärast, et 85 % liidu tootjate müügist on seotud algseadmete valmistaja segmendiga.
(180)
Komisjon kohaldatud meetod, mille puhul kahju kõrvaldamise taseme arvutamises piirduti vaid algseadmete valmistaja segmendiga, oli kõige asjakohasem. Teistsugust lähenemisviisi ei peetud asjakohaseks, sest see oleks viinud olukorrani, kus rohkem järelturu segmendile toetuvate ekspordiandmete kogumit oleks võrreldud peamiselt algseadmete valmistaja segmendis müüva ELi tootmisharu omaga.
(181)
Kohaldatud meetod on põhjendatud ja mõistlik, kui arvestada, et meetme otstarve on korvata ELi tootmisharu kahju. Sellega tagatakse, et tollimaks ei oleks kehtestatud tasemel, mis oleks kõrgem kui kahju kõrvaldamiseks vajalik.
9.1.2.4. Raskendatud olukord ja kohustus määrata individuaalne tollimaks ettevõtjatele, kellele on võimaldatud individuaalne kohtlemine
(182)
Üks isik väitis, et vastupidi algmääruse artikli 9 lõike 5 esimesele lõigule ei sätestata teises lõigus võimalust jätta individuaalne tollimaks täpsustamata. Selle põhjal väitis ta, et erandit, mis on seotud raskustega tollimaksu määramisel, ei saa käesoleval juhul kohaldada ning et jääb alles kohustus määrata individuaalne tollimaksumäär eksportijatele, kellele on võimaldatud individuaalne kohtlemine.
(183)
Lisaks väitsid teatavad isikud, et tollimaksu täpsustamisega seotud raskused on tingitud kohaldatud metoodikast ja seega komisjoni enda tekitatud. Isikud väitsid, et komisjoni käsutuses olid kõik järelturu segmendi eksportivate tootjate esitatud andmed, mille põhjal oli võimalik lisada järelturu segmendi müük kahju kõrvaldamise taseme arvutustesse.
(184)
Lõpetuseks väitsid teatavad isikud, et kuna komisjonil oli võimalik arvutada hindade allalöömise tase eraldi algseadmete valmistaja ja järelturu segmendi kohta, peab tal olema võimalik arvutada ka sihthinnast madalama hinnaga müük. Viimane väide oli, et järelturu hindu saab võrrelda algseadmete valmistaja hindadega, sest tootekoodide põhjal ei ole need kaks segmenti eristatavad.
(185)
Mis puutub esimesse väitesse, on tõsi, et algmääruse artikli 9 lõige 5 põhineb eeldusel, et kui ettevõtjale on võimaldatud individuaalne kohtlemine, siis on võimalik täpsustada tema jaoks individuaalne tollimaks. Kuid käesoleval juhul oleks selle tegemine raskendatud ja/või ei oleks see asjakohane. Nagu eespool selgitatud, on põhjus see, et kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks on vaja keskenduda algseadmete valmistaja segmendi müügile. Pealegi, kui arvestada kõiki individuaalse kohtlemise saanud tootjaid, oleks ühtlasi järelturu müügil põhinev tollimaks kohatult kõrge, st kõrgem sellest, mis oleks põhjendatud käesoleva juhtumi korral kahju kõrvaldamiseks. Nagu eespool selgitatud, on kahju kõrvaldamise 22,3 % tase piisav liidu tootjate kaitsmiseks nende esmasel turul (algseadmete valmistaja segment). Tollimaks, mis põhineks ühtlasi nende tootjate järelturumüügil - mis oleks kõigi kolme individuaalse kohtlemise saanud tootja puhul kõrgem - oleks seepärast põhjendamatult kõrge.
(186)
Ka on märgitud, et ajutise määruse põhjenduses 182 esitatud viide usaldusväärsete andmete puudumisele ei olnud seotud esitatud andmete kvaliteediga, vaid arvutustes kasutatud andmete liigiga (tootekoodide vastavus autotootjate kaupa, st konkreetse autotootja Hiinast ja EList hangitud mudelite võrdlemine). Hankemenetluse liik, mida kasutati algseadmete valmistaja segmendis rataste hankimiseks, andis võimaluse saavutada parem võrreldavus. Sama liiki andmeid ei olnud võimalik esitada järelturu müügi kohta, sest kasutati erinevaid tootjaid.
(187)
Kahju kindlaksmääramine algmääruse artikli 3 põhjal toimub õiguslikult eraldi tollimaksu taseme määramisest. Tollimaksu tase määratakse pärast kahju kindlakstegemist eesmärgiga kehtestada tollimaks tasemel, mis oleks kahju korvamiseks piisav. Seepärast on komisjon teinud selle arvutuse valitud metoodika kohaselt. Ka tõik, et tootekoodide struktuur ei hõlma müügikanalite kriteeriumi, ei ole seotud kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kohaldatud metoodikaga.
(188)
Isikute väited, mis olid seotud raskendatud olukorraga seotud erandi kohaldamisega ja tingimusteta kohustusega määrata individuaalne tollimaksumäär, tuleb tagasi lükata.
9.1.2.5. Kasutatud tehingute representatiivsus
(189)
Isikute kriitika oli seotud ka asjaoluga, et kahju kõrvaldamise taseme arvutamine oli meelevaldne, sest valiti ainult mõni ebaharilik tehing.
(190)
Esiteks väitsid isikud, et arvutus põhines Hiina imporditehingute ebaharilikul mahul. Selline lähenemisviis on väidetavalt vastuolus WTO dumpinguvastase lepinguga, (12) sest seda ei saa pidada selgetel tõenditel põhinevaks. Kaebuse esitaja väitis, et asjaolu, et ELi tootmisharu müük toimub valdavalt algseadmete valmistaja segmendis, on tähtsusetu, sest sihthinnast madalama hinnaga müügi arvutamise eesmärk on määrata kindlaks keskmine summa, mille võrra tuleb kahju tekkimise vältimiseks tõsta dumpinguhinnaga impordi hinda. Sihthinnast madalama hinnaga müügi arvutus peab olema representatiivne dumpinguhinnaga impordi ja mitte ELi tootmisharu müügi puhul. Üks teine isik väitis, et selline lähenemisviis on vastuolus institutsioonide enda tavaga, sest tavaliselt arvestatakse individuaalset hinna allalöömist ja sihthinnast madalama hinnaga müümist tootekoodide kaupa, võttes aluseks hinna allalöömise ja sihthinnast madalama hinnaga müügi ekspordikoguste osatähtsuse ning mitte ELi tootmisharu müüdavad kogused.
(191)
Tuletatakse meelde, et kahju kõrvaldamise taseme marginaal peegeldab (valimi põhjal) olukorda umbes 85 % puhul ELi tootmisharu müügist, mis on suunatud algseadmete valmistaja segmenti. Metoodika valikul, mitte arvutuse tehnilist külge silmas pidades, juhinduti ELi turu spetsiifilisest olukorrast, kus valdav osa müügist on suunatud algseadmete valmistaja segmenti. Selle valiku tulemusena võrdles komisjon hindu autotootjate tasandil, saavutades nii parema võrreldavuse ja tagades samas, et kahju kõrvaldamise tase ei kujuneks liiga kõrgeks.
(192)
Lisaks tuletatakse representatiivsuse osas meelde, et eksporditehingute ja kõigi valimisse kuuluvate Hiina eksportijate algseadmete valmistaja segmenti suunatud ekspordi kokkulangevuse määr leiti olevat üle 55 %. Arvestades kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks kasutatud metoodikat, peeti seda määra representatiivseks.
9.1.2.6. Hindade allalöömisel põhinev tollimaks
(193)
Üks isik väitis, et kahjumarginaal oleks pidanud põhinema hindade allalöömisel, nagu tehti nõukogu määruses (EÜ) nr 1531/2002, (13) millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Tõepoolest oli kõnealusel juhul tollimaksu aluseks hinna allalöömine ja arvesse oli võetud asjaolu, et lisaks dumpinguhinnaga impordile näivad muud tegurid süvendavat liidu tootmisharule tekitavat kahju, ning teiseks seda, et palju aastaid oli kõnealuse tootmisharu kasum olnud maailmas olematu või väga väike (14).
(194)
Tuleb märkida, et tegureid, mille põhjal tehti otsus kehtestada tollimaksud hinna allalöömise tasemel, ei ole käesoleval juhul võimalik kohaldada. Vastupidi värvitelerite juhtumile (15) ei ole väike tulusus vaatlusalusele tootele iseloomulik. Tulusus vähenes oluliselt asjaomasest riigist saabuva madalahinnalise impordi tõttu. Ka muudest kolmandatest riikidest pärit import püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena.
9.2. Järeldus kahju kõrvaldamise taseme kohta
(195)
Käesolevaga kinnitatakse ajutises määruses kasutatud metoodiline lähenemisviis. Võttes arvesse isikute märkusi korrigeerimiste kohta, on uuesti arvutatud tollimaksu tase 22,3 %.
10. VÄIDE MEETMETEST KÕRVALEHOIDMISE KOHTA
(196)
Isikud väitsid, et meetmetest on võimalik kõrvale hoida, osutades eelkõige hiljutisele alumiiniumrataste impordi suurenemisele riikidest, kus teadupoolest puudub kohalik tootmine. Pädevatele asutustele on neist arenguist ja võimalikust kõrvalehoidmisest teatatud ning asja jälgitakse hoolikalt.
11. KOHUSTUS
(197)
Üks sõltumatu importija väljendas soovi pakkuda hinnakohustust. Kuigi ei pakutud ametlikku hinnakohustust, osutatakse, et algmääruse artiklis 8 on hinnapakkumise kohustused võimalikud vaid eksportijate puhul. Komisjoni tava jätta importijate hinnakohustuse pakkumised vastu võtmata on heaks kiitnud ka Euroopa Kohus, (16) kes väidab muu hulgas, et importija pakutud hinnakohustuse vastuvõtmine ajendaks teda jätkama dumpinguhindadega tarnete soetamist.
(198)
Kaks koostööd tegevat Hiina eksportijat pakkusid hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Ent vaatlusalusel tootel on hulk tootetüüpe, mille hinnad erinevad märkimisväärselt (ühe äriühingu puhul isegi kuni 300 % ulatuses) ning mis seega tekitab suure ristkompenseerimise ohu. Lisaks täiustatakse toote kujundust ja lõppviimistlust. Seepärast leitakse, et see toode ei ole hinnakohustuseks sobiv. Pealegi ei saanud üks kahest äriühingust turumajanduslikku staatust ega individuaalset kohtlemist, samas kui teise äriühingu puhul tehti kindlaks suured probleemid raamatupidamises ning selle struktuur ja tootevalik (algseadmete valmistaja ja järelturu segmendile tootmine) leiti olevat liiga keerukas. Seepärast lükati kohustuste pakkumised tagasi.
12. TOLLIDEKLARATSIOON
(199)
Alumiiniumrataste statistikat väljendatakse sageli tükiarvuna. Kuid nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (17) I lisas kehtestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole alumiiniumrataste jaoks täpsustatud sellist lisaühikut. Seepärast on vaja sätestada, et kilogrammides või tonnides mõõdetud kaalu kõrval kantakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni ka vaatlusaluse toote ja teatavate CN-koodi ex 8716 90 90 alla kuuluvate toodete impordi tükiarv.
13. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(200)
Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks CN-rubriikide 8701-8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701010 ja 8708705010) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 22,3 %.
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 404/2010 kohaselt teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (TARICi koodid 8708701010 ja 8708705010) alla kuuluvate teatavate alumiiniumrataste impordi suhtes kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel, mis hõlmab CN-rubriigi 8716 alla kuuluvate sõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) importi, mis praegu kuulub CN-koodi ex 8716 90 90, kantakse deklaratsiooni asjaomasele väljale TARICi kood 8716909010.
Liikmesriigid teatavad kord kuus komisjonile selle koodi alla imporditud toodete tükiarvu ja päritolu.
Artikkel 4
Kui artiklites 1 ja 3 nimetatud toodete kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, kantakse imporditud deklaratsiooni asjaomasele väljale toodete tükiarv.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 25. oktoober 2010