NAŘÍZENÍ EVROPKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 539/2010
ze dne 16. června 2010,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o některá ustanovení týkající se finančního řízení
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Současná finanční a hospodářská krize klade na Unii vysoké nároky. Přestože již byla přijata řada významných opatření včetně změn v právním rámci, která mají vyvážit její negativní vlivy, dopad finanční krize na reálnou ekonomiku, trh práce a občany začínáme v mnoha směrech pociťovat teprve nyní. Tlak na vnitrostátní finanční zdroje vzrůstá, a proto by měly být cestou lepšího využívání financování Unie podniknuty další kroky k jeho zmírnění.
(2)
Má-li být řízení financování Unie snadnější, investice v členských státech a regionech rychlejší a vliv financování na hospodářství vyšší, je třeba dále zjednodušit pravidla týkající se politiky soudržnosti.
(3)
Vzhledem k rozdílům mezi Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti a cíli, pokud jde o definici životního prostředí, je z důvodů soudržnosti a provázanosti vhodné použít jednotnou hranici pro definování velkého projektu. Vzhledem k významu investic do životního prostředí včetně těch, které nedosahují hranice stanovené v tomto nařízení, by členské státy měly zabezpečit vhodný způsob monitorování všech těchto investic a informovat Komisi ve výročních zprávách o provádění operačních programů.
(4)
Je také třeba umožnit, aby velký projekt mohl spadat pod více operačních programů, aby bylo možné provést takový velký projekt, který by se týkal několika regionů a cílů. To je zvláště důležité v případě investic, které jsou významné z vnitrostátního nebo unijního hlediska.
(5)
S ohledem na význam opatření pro energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů v prioritách Unie a ve vnitrostátních prioritách je třeba poskytnout pro tato opatření nástroje finančního inženýrství.
(6)
Mají-li se operační programy lépe přizpůsobit současné finanční a hospodářské krizi, měly by členské státy namísto hodnocení předložit analýzu zdůvodňující revizi operačního programu.
(7)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení a příslušnými vnitrostátními pravidly by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací. Je třeba zjednodušit monitorování příjmů, aby bylo dosaženo souladu s celkovým cyklem plánování.
(8)
Z důvodu právní jistoty je třeba jasně stanovit, že výdaje se stávají způsobilými ode dne podání žádosti o revizi operačního programu Komisi jedině tehdy, spadají-li do nové kategorie výdajů, která byla doplněna v době revize daného operačního programu.
(9)
Oblast působnosti ustanovení o stálosti operací by měla být vyjasněna. Především je vhodné, v případě akcí spadajících do oblasti pomoci z Evropského sociálního fondu, omezit použitelnost uvedených ustanovení pouze na akce, na které se vztahují pravidla státní podpory s povinností zachovat investice. Dále je třeba vyloučit použití těchto ustanovení na operace, které po dokončení projdou podstatnou změnou způsobenou zastavením výrobní činnosti v důsledku nepodvodného úpadku.
(10)
Informace vyžadované ve výročních zprávách o finančním provádění operačního programu je třeba upřesnit a zjednodušit. Je proto vhodné sjednotit finanční informace vyžadované ve výročních zprávách o provádění operačního programu s informacemi uvedenými ve výkazu výdajů a vyjasnit definici finančních ukazatelů.
(11)
Za účelem zjednodušení vyplácení záloh příjemcům státní podpory a snížení finančních rizik spojených s jejich vyplácením by se měl znovu definovat rozsah přípustných záruk.
(12)
Vzhledem k mimořádným okolnostem a s ohledem na závažný a bezprecedentní dopad současné hospodářské a finanční krize na rozpočty členských států bude třeba členským státům, které krize postihla nejvíce, vyplatit dodatečné zálohy na předběžné platby na rok 2010 s cílem umožnit pravidelný peněžní tok a usnadnit platby příjemcům v průběhu provádění programů.
(13)
Měly by být zjednodušeny požadavky na výkazy výdajů týkající se nástrojů finančního inženýrství. Zejména by měly být za způsobilé výdaje považovány spolu s náklady na řízení také poplatky za správu.
(14)
Pokud členské státy samy odhalí nějaké nesrovnalosti, je pro zachování důsledného postupu vhodné, aby znovu použily částky opravené při operaci, jež byla předmětem částečného uzavření.
(15)
Je vhodné prodloužit lhůtu pro výpočet automatického zrušení ročního rozpočtového závazku v souvislosti s celkovým ročním příspěvkem na rok 2007, aby se zvýšilo čerpání prostředků poskytnutých na některé operační programy. Tato pružnost je nezbytná vzhledem k tomu, že programy byly zahájeny pomaleji a byly schváleny později, než se očekávalo.
(16)
Ze zkušeností vyplývá, že je vhodné uplatňovat snížení částek podléhajících pravidlu o automatickém zrušení závazků o částky týkající se velkého projektu ode dne, kdy je Komisi podána žádost o tento velký projekt, který splňuje všechny požadavky tohoto nařízení.
(17)
Aby mohly členské státy během celého programového období využívat zjednodušujících opatření a aby bylo zajištěno rovné zacházení, je třeba použít některé změny se zpětnou účinností.
(18)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (3) bylo změněno nařízením (ES) č. 397/2009 (4), kterým byla zavedena pravidla způsobilosti výdajů na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie ve stávajících obydlích ve všech členských státech. Proto je třeba použít změny týkající se energetické účinnosti a využití obnovitelné energie od toho dne, kdy nařízení (ES) č. 397/2009 vstoupilo v platnost.
(19)
Jakmile bude podána žádost o velký projekt, který splňuje všechny požadavky tohoto nařízení, měly by být částky, kterých se žádost týká, chráněny před automatickým zrušením závazků. Tato ochrana by se měla týkat všech žádostí o velké projekty, které budou podány od začátku programového období; zvláště vzhledem k probíhající finanční krizi by se měla použít se zpětnou účinností.
(20)
Vzhledem k tomu, že tato nebývale vážná krize ovlivňující mezinárodní finanční trhy vyžaduje rychlou reakci, která by zmírnila její dopady na celkovou hospodářskou situaci, je třeba, aby ostatní změny vstoupily v platnost prvním dnem po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie.
(21)
Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (5) by tedy mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(22)
S ohledem kromě jiného na změnu rozhodovacího procesu vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost nebyly změny stanovené tímto nařízením zavedeny včas, aby se zabránilo uplatňování čl. 93 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006 ve znění nařízení (ES) č. 284/2009 (6). Zrušení závazků ze strany Komise by následně vedlo podle článku 11 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (finanční nařízení), ke zrušení položek za rozpočtový rok 2007, které by se podle pravidel zavedených tímto nařízením měly rozdělit na období 2008 až 2013. Je tedy vhodné dočasně umožnit, aby v případě potřeby mohly být příslušné položky obnoveny za účelem uplatňování pravidel o zrušení závazků ve znění tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1083/2006 se mění takto:
1)
Článek 39 se nahrazuje tímto:
„Článek 39
Obsah
Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti mohou jako součást operačního programu nebo programů financovat výdaje zahrnující řadu prací, činností nebo služeb, které jsou určeny k dosažení nedělitelného úkolu přesné hospodářské nebo technické povahy, s jasně určenými cíli, jehož celkové náklady přesahují 50 milionů EUR (dále jen „velký projekt“).“.
2)
Článek 40 se mění takto:
a)
v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Členský stát nebo řídící orgány poskytnou Komisi o velkých projektech tyto informace:“;
b)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
harmonogram pro uskutečnění velkého projektu a v případě, kdy se očekává, že prováděcí období bude delší než programové období, údaje o tom, pro které fáze se žádá o spolufinancování Unie v průběhu programového období 2007-2013“.
3)
V článku 41 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Komise posuzuje velký projekt, v případě potřeby v konzultaci s externími odborníky, včetně Evropské investiční banky, s ohledem na faktory uvedené v článku 40, jeho provázanost s prioritami příslušného operačního programu nebo programů, jeho přínos k dosažení cílů těchto priorit a jeho provázanost s dalšími politikami Unie.
2. Komise přijme rozhodnutí co nejdříve, nejpozději však tři měsíce po předložení velkého projektu členským státem nebo řídícím orgánem, byl-li projekt předložen v souladu s článkem 40. Toto rozhodnutí určí hmotný předmět, částku, na kterou se vztahuje míra spolufinancování dané prioritní osy příslušného operačního programu nebo programů, a roční plán či plány finančního příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti.“.
4)
Článek 44 se mění takto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„Strukturální fondy mohou jako součást operačního programu financovat výdaje na operace zahrnující příspěvky na podporu:
a)
nástrojů finančního inženýrství pro podniky, zejména malé a střední, jako jsou fondy rizikového kapitálu, záruční fondy a úvěrové fondy;
b)
fondů rozvoje měst, tj. fondů investujících do partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a dalších projektů zahrnutých do integrovaného plánu pro udržitelný rozvoj měst;
c)
fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruk na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů pro energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“;
b)
ve druhém pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Pokud jsou takové operace uskutečňovány prostřednictvím podílových fondů, tj. fondů vytvořených za účelem investování do několika fondů rizikového kapitálu, záručních fondů, úvěrových fondů, fondů rozvoje měst, fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruk na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů pro energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí, provádí je členský stát nebo řídící orgán jedním nebo několika z těchto způsobů:“.
5)
V článku 48 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Během programového období provádějí členské státy hodnocení v souvislosti s monitorováním operačních programů, zejména pokud toto monitorování odhalí významný odklon od původně stanovených cílů. Pokud jsou podle článku 33 podány návrhy na revizi operačních programů, předkládá se analýza důvodů k revizi včetně všech obtíží při provádění a předpokládaného dopadu revize včetně dopadu na strategii operačního programu. Výsledky takových hodnocení nebo analýz se zasílají monitorovacímu výboru pro daný operační program a Komisi.“.
6)
V článku 55 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Pokud není objektivně možné odhadnout příjmy předem, odečtou se čisté příjmy vytvořené v průběhu pěti let od ukončení operace od výdajů vykázaných Komisi.
4. Pokud se zjistí, že určitá operace vytvořila čisté příjmy, které nebyly zohledněny podle odstavců 2 a 3, provede certifikační orgán odečtení těchto čistých příjmů nejpozději při předložení dokumentů k operačnímu programu podle čl. 89 odst. 1 písm. a). Žádost o platbu konečného zůstatku se opraví odpovídajícím způsobem.“.
7)
V čl. 56 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud se v okamžiku revize operačního programu podle článku 33 tohoto nařízení doplní nová kategorie výdajů podle přílohy II části A tabulky 1 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 (8), jsou všechny výdaje spadající pod tuto kategorii způsobilé ode dne podání žádosti o revizi operačního programu Komisi.
8)
Článek 57 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Členský stát nebo řídící orgán zajistí, že příspěvek z fondů na operaci zahrnující investici do infrastruktury nebo produktivní investici bude zachován, pouze pokud do pěti let od ukončení neprojde tato operace podstatnou změnou způsobenou buď změnou formy vlastnictví položky infrastruktury, nebo zastavením výrobní činnosti, ovlivňující její povahu nebo prováděcí podmínky nebo poskytující podniku či veřejnému subjektu nepatřičnou výhodu.
Akce spadající do oblasti pomoci z Evropského sociálního fondu se posuzují tak, jako by u nich příspěvek nebyl zachován, pouze tehdy, pokud podle platných pravidel o státní podpoře ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie podléhají povinnosti zachování investice a jestliže během období stanoveného v těchto pravidlech projdou podstatnou změnou v důsledku zastavení výrobní činnosti.
V případě zachování investice malými a středními podniky mohou členské státy zkrátit lhůtu stanovenou v prvním pododstavci na tři roky.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Odstavce 1 až 4 se nevztahují na žádnou operaci, která prochází podstatnou změnou způsobenou zastavením výrobní činnosti v důsledku nepodvodného úpadku.“.
9)
V čl. 67 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
kvantitativní vyjádření finančních ukazatelů podle čl. 66 odst. 2 vyjadřující kumulativní finanční provádění operačního programu, podrobně uvádějící u každé prioritní osy:
i)
celkovou částku certifikovaných způsobilých výdajů vynaložených příjemci a odpovídající příspěvek z veřejných zdrojů,
ii)
poměr mezi celkovou částkou certifikovaných způsobilých výdajů vynaložených příjemci a celkovým financováním programu včetně financování Unie a národních příspěvků.
V příslušných případech se informace o financování v oblastech čerpajících přechodnou podporu uvádějí v rámci každého operačního programu odděleně;“.
10)
Článek 78 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se:
i)
písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
jsou předmětem záruky poskytované bankou nebo jinou finanční institucí usazenou v členském státě;“,
ii)
doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Nástroj, který veřejnoprávní subjekt nebo sám členský stát poskytne jako záruku, se považuje za rovnocenný záruce uvedené v prvním pododastavci písm. a).“;
b)
v odstavci 6 se:
i)
písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
způsobilých nákladů na řízení nebo poplatků za správu, a“,
ii)
doplňuje nové písmeno, které zní:
„e)
veškerých úvěrů nebo záruk na návratné investice z fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruk na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů pro energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“;
c)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Úroky z plateb z operačních programů do fondů definovaných v článku 44 se použijí na financování:
a)
projektů rozvoje měst v případě fondů rozvoje měst;
b)
nástrojů finančního inženýrství pro malé a střední podniky;
c)
v případě fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruk na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů pro energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.
Příslušné orgány dotčených členských států znovu použijí zdroje z investic uskutečněných fondy definovanými v článku 44 navrácené do operace nebo zdroje, které zbývají po vyplacení všech záruk, ve prospěch projektů rozvoje měst nebo malých a středních podniků nebo energetické účinnosti a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“.
11)
V článku 82 se odstavec 1 mění takto:
a)
v druhém pododstavci se doplňuje nové písmeno, které zní:
„f)
pro členské státy, kterým byly v roce 2009 poskytnuty úvěry v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (9), nebo pro členské státy, jejichž HDP v roce 2009 reálně poklesl oproti roku 2008 o více než 10 %: v roce 2010 2 % příspěvku z Fondu soudržnosti a 4 % příspěvku z Evropského sociálního fondu na operační program.
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Pro účely kritérií uvedených v druhém pododstavci písm. f) budou údaje o HDP vycházet ze statistik Společenství zveřejněných v listopadu 2009 (10).
12)
V čl. 88 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zjistí-li však členský stát nesrovnalosti v operacích, které jsou předmětem prohlášení o částečném uzavření, použije se čl. 98 odst. 2 a 3. Výkaz výdajů uvedený v odst. 2 písm. a) tohoto článku se odpovídajícím způsobem upraví.“.
13)
Článek 93 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Komise automaticky zruší každou část částky vypočtené podle druhého pododstavce na operační program, která nebyla použita na předběžné nebo průběžné platby nebo pro niž do 31. prosince druhého roku následujícího po roce, kdy byl přijat rozpočtový závazek na daný program, nebyla zaslána žádost o platbu podle článku 86, s výjimkou uvedenou v odstavci 2.
Komise vypočítá částku pro účely automatického zrušení závazků přidáním jedné šestiny ročního rozpočtového závazku v souvislosti s celkovým ročním příspěvkem na rok 2007 ke každému z rozpočtových závazků v období 2008 až 2013.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce a odstavce 2 se lhůty pro automatické zrušení závazků nevztahují na roční rozpočtový závazek v souvislosti s celkovým ročním příspěvkem na rok 2007.“
14)
Článek 94 se nahrazuje tímto:
„Článek 94
Doba přerušení v případě velkých projektů a režimů podpory
1. Pokud členský stát předloží žádost o velký projekt, která splňuje všechny požadavky stanovené v článku 40, snižují se částky, kterých se může týkat automatické zrušení závazků, o dotčené roční částky pro tyto velké projekty.
Pokud Komise rozhodne o schválení režimu podpory, snižují se částky, kterých se může týkat automatické zrušení závazků, o dotčené roční částky pro tyto režimy podpory.
2. U ročních částek uvedených v odstavci 1 je počátečním dnem pro výpočet lhůt pro automatické zrušení závazků uvedeným v článku 93 den následného rozhodnutí, které je nezbytné pro schválení těchto velkých projektů nebo režimů podpory“.
Článek 2
Přechodná opatření
S ohledem na mimořádné okolnosti týkající se přechodu k pravidlům o zrušení závazků zavedeným tímto nařízením se prostředky, které Komise zrušila pro rozpočtový rok 2007 při provádění čl. 93 odst. 1 a článku 97 nařízení (ES) č. 1083/2006 ve znění nařízení (ES) č. 284/2009 v souladu s článkem 11 finančního nařízení, obnoví v rozsahu nezbytném pro uplatňování čl. 93 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1083/2006 ve znění tohoto nařízení.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 5 a 7 se však použijí s účinkem od 1. srpna 2006, ustanovení čl. 1 bodu 8, bodu 10 písm. a), bodu 10 písm. b) podbodu i) a bodů 13 a 14 se použijí s účinkem od 1. ledna 2007 a ustanovení čl. 1 bodu 4, bodu 10 písm. b) podbodu ii) a bodu 10 písm. c) se použijí s účinkem od 10. června 2009.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. června 2010.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 539/2010,
16. juuni 2010,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),
ning arvestades järgmist:
(1)
Praegune rahandus- ja majanduskriis on tekitanud liidule suuri probleeme. Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused, muutub finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele alles praegu laialdaselt tuntavaks. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve leevendamiseks liidu vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.
(2)
Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele, on vaja ühtekuuluvuspoliitika eeskirju veelgi lihtsustada.
(3)
Võttes arvesse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi ning nende eesmärkide erinevusi seoses keskkonna mõiste määratlemisega, on ühtsuse ja järjepidevuse huvides asjakohane kohaldada suurprojektide määratlemisel ühtset läve. Võttes arvesse, kui tähtsad on investeeringud keskkonda, sealhulgas ka need, mis jäävad alla käesolevas määruses sätestatud läve, peaksid liikmesriigid tagama selliste investeeringute asjakohase seire ja teavitama komisjoni rakenduskavade iga-aastaste aruannete kaudu.
(4)
Samuti on oluline võimaldada, et üks suurprojekt võiks olla hõlmatud mitme rakenduskavaga, et oleks võimalik rakendada sellist erinevaid piirkondi ja eesmärke hõlmavat suurprojekti. See on eriti oluline riikliku või liidu tähtsusega investeeringute puhul.
(5)
Vaja on teha kättesaadavaks finantskorraldusvahendid energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete jaoks, võttes arvesse nende meetmete tähtsust liidu ja riiklikes prioriteetides.
(6)
Selleks et lihtsustada praeguse finants- ja majanduskriisiga toimetulemiseks ettenähtud rakenduskavade kohandamist, peaksid liikmesriigid hindamise asemel esitama analüüsi, mis põhjendaks rakenduskava läbivaatamist.
(7)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega tuleks kõiki toimingutest saadud tulusid võtta arvesse avaliku sektori toetuse arvutamisel. Vaja on lihtsustada tulude seiret, et kohandada seda kava üldise programmeerimistsükliga.
(8)
Õiguskindluse huvides on oluline selgitada, et kulutused muutuvad abikõlblikuks alates kuupäevast, mil rakenduskava läbivaatamise taotlus esitatakse komisjonile, ja üksnes juhul, kui kulutused kuuluvad uude kulukategooriasse, mis lisati rakenduskava läbivaatamise ajal.
(9)
Selgitamist vajaks toimingute kestvust käsitlevate sätete kohaldamisala. Eelkõige on asjakohane piirata nende sätete kohaldamist, niivõrd kui need puudutavad Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) abi raames võetavaid meetmeid, riigiabi eeskirjade raames võetavate meetmetega, millega kaasneb investeeringute säilitamise kohustus. Lisaks sellele on vaja välistada kõnealuste sätete kohaldamine toimingutele, mille puhul toimub pärast nende lõpetamist oluline muutus tootmistegevuse lõpetamise tõttu pankroti tagajärjel, mis ei ole seotud pettusega.
(10)
Vaja on selgitada ja lihtsustada teavet, mida tuleb esitada iga-aastastes rakenduskava vahendite kasutamise aruannetes. Seepärast on asjakohane viia iga-aastastes rakenduskava täitmise aruannetes nõutud finantsteave kooskõlla kuluaruandes esitatava teabega ja muuta finantsnäitajate määratlus selgemaks.
(11)
Selleks et lihtsustada riigiabi saajatele ettemaksete tegemist ja piirata selliste maksetega seotud finantsriske, tuleks lubatud tagatiste valik uuesti määratleda.
(12)
Erandlike asjaolude tõttu ning võttes arvesse praeguse majandus- ja finantskriisi tõsist ja enneolematut mõju liikmesriikide eelarvetele, on vaja täiendavat eelmakse osamakset 2010. aastaks kriisis kõige enam kannatanud liikmesriikidele, et võimaldada programmi rakendamise ajal korrapärast rahavoogu ja lihtsustada abisaajatele maksete tegemist.
(13)
Finantskorraldusvahenditega seotud kuluaruannete nõudeid tuleks lihtsustada. Eelkõige tuleks käsitada lisaks halduskuludele abikõlblike kuludena ka halduslõive.
(14)
Järjepidevuse huvides on asjakohane, et liikmesriigid kasutaksid uuesti summasid, mida on korrigeeritud toimingute puhul, mille suhtes on rakendatud osalist lõpetamist, kui liikmesriik on eeskirjade eiramised ise avastanud.
(15)
Asjakohane on automaatse kulukohustustest vabastamise arvutamise tähtaega pikendada iga-aastaste eelarveliste kulukohustuste puhul, mis on seotud 2007. aasta kogutoetusega, et parandada teatavate rakenduskavade jaoks ette nähtud vahendite kasutamist. Selline paindlikkus on vajalik kavade eeldatust aeglasema käivitamise ja hilise heakskiitmise tõttu.
(16)
Kogemustest lähtudes on asjakohane vähendada neid summasid, mille suhtes kohaldatakse automaatset kulukohustustest vabastamise reeglit, suurprojektidega seotud summade võrra alates kuupäevast, mil käesoleva määruse kõigile nõuetele vastava suurprojekti taotlus esitati komisjonile.
(17)
Selleks et liikmesriigid saaksid kogu programmiperioodi vältel osa lihtsustamismeetmetest ja et tagada võrdne kohtlemine, on vaja teatud muudatusi kohaldada tagasiulatuvalt.
(18)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) (3) muudeti määrusega (EÜ) nr 397/2009, (4) millega sätestati kõikides liikmesriikides olemasolevates eluasemetes energiatõhususele tehtavate kulutuste ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkus. Seega on asjakohane kohaldada energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamisega seotud muudatusi alates määruse (EÜ) nr 397/2009 jõustumise kuupäevast.
(19)
Kui kõikidele käesoleva määruse nõuetele vastava suurprojekti taotlus on esitatud, peaksid taotlusega seotud summad olema automaatselt kulukohustustest vabastatud. Sellist vabastust tuleks kohaldada kõikide suurprojektide taotluste suhtes, mis on esitatud programmiperioodi algusest alates ja teha seda tagasiulatuvalt, eelkõige pidades silmas praegust finantskriisi.
(20)
Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et vältida selle mõjusid majandusele tervikuna, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(21)
Nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 (5) tuleks seega vastavalt muuta.
(22)
Tulenevalt muu hulgas otsustusprotsessi muutumisest seoses Lissaboni lepingu jõustumisega, ei ole käesoleva määrusega ette nähtud muudatusi õigeaegselt kehtestatud, et vältida määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 284/2009) (6) artikli 93 lõike 1 kohaldamist. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) (edaspidi „finantsmäärus”) artiklile 11 tuleks komisjoni poolt vabastatud kulukohustuste tulemusena tühistada eelarveaasta 2007 assigneeringud, mis kooskõlas käesoleva määrusega kehtestatavate eeskirjadega tuleks jaotada eelarveaastatele 2008-2013. Seetõttu on üleminekumeetmena asjakohane võimaldada asjassepuutuvad assigneeringud vajadusel taastada, et rakendada kohustustest vabastamise eeskirju käesoleva määrusega muudetud kujul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.
1.
Artikkel 39 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 39
Sisu
Rakenduskava või rakenduskavade osana võib ERFist ja Ühtekuuluvusfondist rahastada nende ehitustööde, meetmete või teenuste kulusid, mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku või tehnilise olemusega ühtne ülesanne, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja mille kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot (edaspidi „suurprojekt”).”;
2.
Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:
a)
esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
„Liikmesriik või korraldusasutused esitavad komisjonile suurprojektide kohta järgmise teabe:”;
b)
punkt d asendatakse järgmisega:
„d)
suurprojekti rakendamise ajakava ja eeldatavalt programmiperioodist pikema rakendamisperioodi korral etapid, mille jaoks programmiperioodil 2007-2013 taotletakse liidu kaasrahastamist;”.
3.
Artikli 41 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„1. Konsulteerides vajaduse korral välisekspertidega, sealhulgas EIPga, annab komisjon suurprojektile hinnangu, pidades silmas artiklis 40 osutatud tegureid, projekti kooskõla asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetidega, selle panust kõnealuste prioriteetide eesmärkide saavutamisse ja ühtsust muude liidu poliitikatega.
2. Komisjon võtab otsuse vastu niipea kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast suurprojekti esitamist liikmesriigi või korraldusasutuse poolt, tingimusel et projekt on esitatud kooskõlas artikliga 40. Kõnealuses otsuses määratletakse füüsiline objekt, summa, mille suhtes kohaldatakse asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetse suuna kaasfinantseerimise määra, ja ERFi või Ühtekuuluvusfondi rahaliste toetuste aastane kava või aastased kavad.”;
4.
Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:
a)
esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Osana rakenduskavast võib struktuurifondidest rahastada selliste toimingute kulusid, mille eesmärk on toetada järgnevat:
a)
peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud finantskorraldusvahendid, nagu riskikapitalifondid, tagatisfondid ja laenufondid;
b)
linnaarendusfondid, see tähendab fondid, mis investeerivad avaliku ja erasektori partnerlusse ja muudesse projektidesse, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtses kavas;
c)
fondid või muud motivatsioonisüsteemid, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatised või samaväärsed vahendid energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”,
b)
teises lõigus asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
„Kui selliseid toiminguid korraldatakse haldusfondide (st fondid, mis on loodud investeerimiseks erinevatesse riskikapitali-, tagatis- ja laenufondidesse, linnaarendusfondidesse, fondidesse või muudesse motivatsioonisüsteemidesse, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatistesse või samaväärsetesse vahenditesse energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes) kaudu, viib liikmesriik või korraldusasutus neid ellu ühel või mitmel järgmisel viisil:”;
5.
Artikli 48 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Programmiperioodil viivad liikmesriigid läbi rakenduskavade seirega seotud hindamise, eelkõige siis, kui sellise seire tulemusena ilmneb märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest. Kui tehakse ettepanekud rakenduskavade läbivaatamiseks, nagu osutatud artiklis 33, esitatakse analüüs läbivaatamise põhjuste, sealhulgas rakendamisprobleemide, ja läbivaatamise oodatava mõju, sealhulgas rakenduskava strateegiale avalduva mõju kohta. Sellise hindamise või analüüsi tulemused saadetakse rakenduskava seirekomisjonile ja komisjonile.”;
6.
Artikli 55 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
„3. Kui tulusid ei ole võimalik eelnevalt objektiivselt hinnata, tuleb puhastulu, mis on saadud viie aasta jooksul pärast toimingu lõpetamist, maha arvata komisjonile deklareeritud kuludest.
4. Kui tehakse kindlaks, et toimingult on teenitud puhastulu, mida ei ole lõigete 2 ja 3 kohaselt arvesse võetud, arvab sertifitseerimisasutus selle puhastulu maha hiljemalt artikli 89 lõike 1 punktis a osutatud rakenduskava dokumentide edastamise ajal. Lõppmaksetaotlust korrigeeritakse vastavalt.”;
7.
Artikli 56 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Kui komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 (8) II lisa A osa tabeli 1 kohane uus kulukategooria on lisatud käesoleva määruse artiklis 33 osutatud rakenduskava läbivaatamise ajal, on selle kategooria alla kuuluvad kulud abikõlblikud alates komisjonile rakenduskava läbivaatamise taotluse esitamise kuupäevast.
8.
Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Liikmesriik või korraldusasutus tagab toimingule, mis seisneb infrastruktuuri investeerimises või tootlikus investeerimises, fondide toetuse säilitamise ainult siis, kui viie aasta jooksul alates toimingu lõpetamisest ei tehta kõnealuse toimingu suhtes märkimisväärseid muudatusi, mis tulenevad kas infrastruktuuri omandisuhetes toimunud muutustest või tootmistegevuse lõpetamisest ja mis mõjutavad toimingu olemust või rakendamistingimusi või annavad mõnele ettevõtjale või avalik-õiguslikule asutusele põhjendamatuid eeliseid.
ESFi abi raamesse kuuluvaid meetmeid käsitatakse nii, nagu nad ei oleks toetust säilitanud, ainult siis, kui nende suhtes kohaldatakse investeeringute säilitamise kohustust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses riigiabile kohaldatavate eeskirjade alusel ja kui nende puhul toimuvad märkimisväärsed muudatused, mis tulenevad tootmistegevuse lõpetamisest neis eeskirjades kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.
Liikmesriigid võivad lühendada esimeses lõigus sätestatud tähtaega kolme aastani juhtumite korral, mis puudutavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt investeeringute säilitamist.”,
b)
lisatakse järgmine lõige:
„5. Lõikeid 1-4 ei kohaldata toimingute suhtes, mille puhul toimub märkimisväärne muutus tootmistegevuse lõpetamise tõttu pankroti tagajärjel, mis ei ole seotud pettusega.”;
9.
Artikli 67 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)
artikli 66 lõikes 2 osutatud finantsnäitajate kvantifitseerimine, väljendades rakenduskava kumulatiivset rahastamist ja esitades üksikasjalikult iga prioriteetse suuna kohta järgmised andmed:
i)
toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude kogusumma ja vastav avaliku sektori toetus;
ii)
toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude kogusumma ja kava rahastamise kogusumma (sealhulgas liidu ja liikmesriigi poolne rahastamine) suhtarv.
Vajaduse korral esitatakse üleminekutoetust saavate piirkondade rahastamisandmed iga rakenduskava kohta eraldi;”;
10.
Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
i)
punkt a asendatakse järgmisega:
„a)
neile peab olema antud panga- või mõne muu liikmesriigis asuva finantsasutuse tagatis;”;
ii)
lisatakse järgmine lõik:
„Avalik-õigusliku asutuse või liikmesriigi enda antud tagatist käsitatakse samaväärsena esimese lõigu punktis a osutatud tagatisega.”,
b)
lõiget 6 muudetakse järgmiselt:
i)
punkt d asendatakse järgmisega:
„d)
abikõlblikud halduskulud ja -lõivud, ja”;
ii)
lisatakse järgmine punkt:
„e)
laenud ja tagastatavate investeeringute tagatised, mille on andnud fondid või muud motivatsioonisüsteemid, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatised või samaväärsed vahendid energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”,
c)
lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. Rakenduskavadest artiklis 44 määratletud fondidele tehtud maksetelt kogunenud intresse kasutatakse järgneva rahastamiseks:
a)
linnaarendusfondide korral linnaarendusprojektid;
b)
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskorraldusvahendid;
c)
fondide või muude motivatsioonisüsteemide korral, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatiste või samaväärsete vahendite korral energiatõhususe suurendamine ja taastuvenergia kasutamine hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.
Artiklis 44 määratletud fondide poolt tehtud investeeringutest toimingute jaoks tagastatud või tagatiste maksmisest järele jäänud vahendeid kasutatakse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste poolt linnaarendusprojektide või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate või energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise tarbeks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”;
11.
Artikli 82 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
a)
teisele lõigule lisatakse järgmine punkt:
„f)
liikmesriikidele, kellele anti 2009. aastal laenu vastavalt nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (9), või liikmesriikidele, kelle SKP vähenes 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga reaalväärtuses rohkem kui 10 %: 2 % Ühtekuuluvusfondi toetusest ja 4 % ESFi toetusest rakenduskavale 2010. aastal.
b)
lisatakse järgmine lõik:
„Teise lõigu punktis f osutatud kriteeriumide kohaldamisel võetakse SKP andmete aluseks 2009. aasta novembris avaldatud ühenduse statistika (10).
12.
Artikli 88 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
„Siiski kohaldatakse artikli 98 lõikeid 2 ja 3 juhtudel, kui eeskirjade eiramised toimingutes, mille kohta on esitatud osalise lõpetamise deklaratsioon, on avastatud liikmesriigi poolt. Käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud kuluaruannet kohandatakse vastavalt.”;
13.
Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Komisjon vabastab automaatselt kõik need teise lõigu kohaselt arvutatud rakenduskava summad, mida ei ole kasutatud eel- või vahemaksete tegemiseks või mille kohta ei ole saadetud kooskõlas artikliga 86 maksetaotlust rakenduskava eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks, välja arvatud lõikes 2 nimetatud erandi korral.
Automaatse kulukohustustest vabastamise jaoks arvutab komisjon asjaomase summa, liites kõigile perioodi 2008-2013 eelarvelistele kulukohustustele ühe kuuendiku iga-aastastest eelarvelistest kulukohustustest, mis on seotud 2007. aasta kogutoetusega.”,
b)
lisatakse järgmine lõige:
„2a. Erandina lõike 1 esimesest lõigust ja lõikest 2 ei kohaldata automaatse kulukohustustest vabastamise tähtaegu iga-aastastele eelarvelistele kulukohustustele, mis on seotud iga-aastase kogutoetusega 2007. aastal.”
14.
Artikkel 94 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 94
Suurprojektide ja abikavade edasilükkamise tähtaeg
1. Kui liikmesriik esitab kõigile artiklis 40 sätestatud nõuetele vastava suurprojekti taotluse, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid selliste suurprojektidega seotud iga-aastaste summade võrra.
Kui komisjon otsustab abikavale loa anda, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid selliste abikavadega seotud iga-aastaste summade võrra.
2. Lõikes 1 osutatud iga-aastaste summade artiklis 93 osutatud automaatse kulukohustustest vabastamise tähtaegade arvutamise alguskuupäevaks on selliste suurprojektide või abikavade lubamiseks vajaliku hilisema otsuse kuupäev.”.
Artikkel 2
Üleminekumeetmed
Selleks et tulla toime käesoleva määrusega kehtestatavatele kulukohustustest vabastamise eeskirjadele ülemineku erandlike asjaoludega, taastatakse assigneeringud, mis tühistati seoses eelarveaastal 2007 komisjoni vabastatud kulukohustustega määruse (EÜ) nr 1083/2006 (nagu on muudetud määrusega (EÜ) nr 284/2009) artikli 93 lõike 1 ja artikli 97 rakendamiseks kooskõlas finantsmääruse artikliga 11, määruse (EÜ) nr 1083/2006 (nagu on muudetud käesoleva määrusega) artikli 93 lõike 1 teise lõigu rakendamiseks vajalikus ulatuses.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 1 punkte 5 ja 7 kohaldatakse alates 1. augustist 2006, artikli 1 punkti 8, punkti 10 alapunkti a ja alapunkti b alapunkti i, punkti 13 ja punkti 14 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 ning artikli 1 punkti 4, punkti 10 alapunkti b alapunkti ii ja punkti 10 alapunkti c kohaldatakse alates 10. juunist 2009.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 16. juuni 2010