ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
KOMISJONI OTSUS,
9. märts 2012,
mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) - Prantsusmaa - Otsuse Sernam 2 kohaldamine
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/398/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. MENETLUSE ÜLDINE KONTEKST
(1)
23. mail 2001 kiitis komisjon heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale SCS Sernam (usaldusühing), millest 2001. aasta detsembris sai Sernam SA („otsus Sernam 1”) (3).
(2)
20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu lõpliku otsuse, millega kinnitas, et otsusega Sernam 1 heaks kiidetud 503 miljoni euro suurune abi sobib siseturuga kokku teatavatel tingimustel („otsus Sernam 2”) (4). Otsuses on viidatud ka siseturuga kokkusobimatule 41 miljoni euro suurusele täiendavale abile, mille Prantsusmaa peab tagasi nõudma.
(3)
24. juuni 2005. aasta kirjas esitas esimene kolmas isik („esimene kaebuse esitaja”) kaebuse otsuse Sernam 2 ebaõige kohaldamise kohta (5).
(4)
Lisaks esitas esimene kaebuse esitaja 22. veebruaril 2006 komisjoni vastu tegevusetushagi, sest komisjon ei olnud tema kaebuse suhtes meetmeid võtnud.
(5)
10. aprilli 2006. aasta kirjas esitas komisjonile kaebuse teine huvitatud isik, äriühing Mory Group („teine kaebuse esitaja”) (6).
(6)
Mõlema kaebuse esitaja hinnangul oli otsust Sernam 2 sisuliselt vääralt rakendatud ning nad nõudsid, et komisjon algataks uue ametliku uurimismenetluse selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.
(7)
16. juuli 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2 („menetluse algatamise otsus”). Komisjon väljendas nimelt kahtlusi selles, kas meetmed, mille Prantsusmaa on valinud otsuse Sernam 2 täitmiseks, sobivad selle otsusega kokku, ning viidanud võimalusele, et need meetmed võivad endast kujutada uut riigiabi.
(8)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Kahe kaebuse esitaja argumentide kokkuvõte on esitatud põhjenduses 16. Sama otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkuseid selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.
(9)
8. oktoobri 2008. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(10)
Komisjon sai huvitatud isikutelt asjakohased märkused. Esimene kaebuse esitaja edastas märkused 13. novembril 2008. Prantsusmaa riiklik raudtee-ettevõtja („SNCF”) esitas märkused 6. veebruaril 2009. Investeerimisfond Butler Capital Partners („BCP”) esitas märkused 9. veebruaril 2009. Komisjon edastas saadud märkused Prantsusmaale 25. märtsil 2009, andes talle võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa ametiasutuste märkused esimese kaebuse esitaja märkuste kohta 7. mail 2009.
(11)
15. märtsil 2011 nõudis teine kaebuse esitaja komisjonilt uurimismeetmete rakendamist, et kontrollida otsuse Sernam 2 kohaldamise tingimusi. Komisjon vastas 18. mail 2011, viidates menetluse algatamise otsusest alates võetud uurimismeetmetele.
(12)
25. novembril 2009 ja 29. novembril 2011 esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele teabenõude. Vastused saadi vastavalt 15. jaanuaril 2010 ja 25. jaanuaril 2012.
1.2. RIIKLIKU MENETLUSE KONTEKST
(13)
3. jaanuaril 2007 nõudis äriühing Mory Group, et Prantsusmaa ametiasutused esitaksid kaks võlanõuet: 1) esimene äriühingu Sernam SA vastu seoses 41 miljoni euro suuruse summaga, mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks ja mida tema arvates ei olnud Prantsusmaa tegelikult tagasi nõudnud, ning 2) teine Sernam SA saaja (nimetamata) vastu, kes sai ümberkorraldusabi, mida Prantsusmaa andis väidetavalt Sernam SA varade ülekandmise tehinguks (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4).
(14)
Majandus-, rahandus- ja tööstusminister lükkas teise kaebuse esitaja nõuded kirja teel tagasi. Äriühing Mory Group esitas nõuete rahuldamata jätmise otsuse kohta kaebuse Pariisi halduskohtule, viidates võimu kuritarvitamisele. Komisjonile teadaolevalt on see kohtuvaidlus veel pooleli.
(15)
Lisaks algatati 31. jaanuaril 2012 äriühingu Sernam Xpress („Sernam Xpress”) suhtes saneerimismenetlus. Sernam Xpress on äriühing, kes sai Sernam SA vara üleandmisel endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.
2. KIRJELDUS
2.1. ETTEVÕTJA SERNAM
(16)
Ettevõtja Sernam tegevuseks on alates selle loomisest 1970. aastal SNCFi sisetalitusena olnud kiirkulleri- ning koondveoteenuseid (8).
(17)
1. veebruaril 2000 anti äriühingu Sernam tegevus tervikuna üle tütarettevõtjale ning sellega loodi SCS Sernam (usaldusühing). SCS Sernam muudeti aktsiaseltsiks 21. detsembril 2001. Äriühing Sernam SA hõlmas 2005. aastal 10 tegevat tütarettevõtjat ning maanteetranspordiga tegelevat äriühingut Sernam Transport Route.
(18)
17. oktoobril 2005 sai Sernam Xpress Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Äriühing Sernam Xpress kuulus 100 % ulatuses äriühingule Financière Sernam.
(19)
2006. aastal omandas BCP 51,8 % suuruse osaluse Sernam Xpress kapitalis. Samal ajal omandas Sernam Xpress Limoges asuva transpordiettevõtja Coulonge.
(20)
2011. aastal oli äriühingutel Financière Sernam ja Sernam Xpress kohustus enne eelarveaasta lõppu omavahendid taastada. Kuna BCP ei teinud vajalikku kapitalisisendit, tuli teha kaks toimingut.
(21)
Esiteks tegi Sernam Xpress 2011. aasta mais kaubamärgi Sernam kaudu oma tegevale tütarettevõtjale Sernam Services kapitalisisendi (selle väärtuseks on hinnatud 15 miljonit eurot).
(22)
Teiseks lõpetati 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevus ja ainuosanik Financière Sernam võttis üle selle vara (seda nimetatakse vara täielikuks üleminekuks).
(23)
Seetõttu kuulub kontserni Sernam praegu äriühing Financière Sernam ja endise Sernam Xpressi tütarettevõtjad, milleks on juba nimetatud äriühingud Sernam Services ja äriühing Aster („Aster”). Aster on endine Sernam Transport Route. Sernam Xpress müüs selle tütarettevõtja 2005. aasta detsembris ning andis soetajale käibegarantii. 2008. aasta märtsis ostis Sernam Xpress selle äriühingu tagasi (vahepeal oli sellest saanud äriühing Aster). Tagasiostmise ajal tegi Sernam Xpress äriühingu Aster jooksevkontole 5. miljoni euro suuruse kapitalisisendi. See jooksevkontole kantud summa jäeti äriühingule ASTER juulis peetud koosoleku ajal. 2011. aasta detsembris rekapitaliseeris Financière Sernam, kes oli vahepeal üle võtnud äriühingu Sernam Xpress (vt põhjendus 22), äriühingu ASTER, jättes tema jooksevkontole 5 599 998 eurot.
(24)
Kuna kontserni Sernam finantsseisund halvenes veelgi, algatati 31. jaanuaril 2011 äriühingute Financière Sernam ja Sernam Services suhtes saneerimismenetlus. 3. veebruaril 2011 algatati tütarettevõtja Aster likvideerimismenetlus, kusjuures tegevust ajutiselt jätkati. Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.
2.2. 23. MAI 2001. AASTA OTSUS SERNAM 1
(25)
Komisjon lubas otsuses Sernam 1 SCS Sernam ümberkorraldamiseks abi summas 503 miljonit eurot. Abi lubati nimelt tingimusel, et Prantsusmaa võtab äriühingu müümise kohustuse. SCS Sernami kapitalist pidi 60 % üle võtma äriühing Geodis SA, tavaõiguslik transpordi- ja logistikaettevõte, (9) mis on noteeritud Pariisi börsi teisesel turul. Geodis SA oleks nii pidanud saama täielikult vastutavaks SCS Sernami võlgade eest (10) ning katma Sernami ümberkorraldamise lisakulud 67 miljoni euro ulatuses. SCS Sernam omalt poolt kohustus vähendama oma tootmiskohtade arvu 107st 72ni ajavahemikus 1999-2004, käivet 18 % ja töötajate arvu ning teostama ümberkorraldamise eespool nimetatud eelarvega ja selleks antud aja jooksul ehk enne 2004. aasta algust.
2.3. 20. OKTOOBRI 2004. AASTA OTSUS SERNAM 2
(26)
Komisjon nentis otsuses Sernam 2, et otsusega Sernam 1 lubatud 503 miljoni euro suurust abi maksti Sernam 1 otsuses ette nähtud tingimustest erinevatel tingimustel, eelkõige põhjustel, et Géodis võttis tagasi 15 % (mitte ettenähtud 60 %) äriühingu SCS Sernam kapitalist. Lisaks taganes Géodis kohustusest anda äriühingu ümberkorralduskuludeks 67 miljonit eurot.
(27)
Seoses nende asjaoludega kehtestas komisjon tingimused 503 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi lubamiseks äriühingule Sernam SA. Need tingimused on esitatud otsuse Sernam 2 artiklis 3, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Artikkel 3
1. Järgida tuleb järgmisi tingimusi, kui lõikest 2 ei tulene teisiti:
a)
Sernam võib arendada üksnes oma kiirsaadetiste lähetamist raudtee kaudu vastavalt Train bloc express (TBE) kontseptsioonile. Selleks tagab SNCF kõikidele pakkumises osalevatele ettevõtjatele, kes seda taotlevad, samad tingimused, mis anti Sernami’le kaubaveo raudteetranspordi TBE arendamiseks;
b)
seevastu peab Sernam kahe järgmise aasta jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast asendama terviklikult oma maanteetranspordivahendid ja -teenused ühe või mitme SNCFist juriidiliselt ja majanduslikult sõltumatu ning avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel valitud ettevõtte maanteetranspordivahendite ja -teenustega.
Sernam’i oma maanteetranspordivahendite ja -teenuste all mõeldakse kõiki maanteevahendeid, nimelt Sernam’i ettevõtte täies omanduses olevaid või liisitavaid/üüritavaid maanteetranspordi sõidukeid.
Ettevõtted, mis võtavad üle Sernam’i maanteetranspordi tegevuse, peavad tagama maanteetranspordi teenused tervikuna oma vahenditega.
2. Kui Sernam müüb oma aktivad paketina kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCF’iga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”
(28)
Sernam 2 otsuses märkis komisjon ka, et Prantsusmaa ametiasutused andsid Sernamile 41 miljoni euro suuruse täiendava abi. Ta pidas seda abi siseturuga kokkusobimatuks ja andis Prantsusmaale korralduse abi tagasi nõuda.
2.4. SERNAM SA TEGEVUSE ÜLEKANDMINE ÄRIÜHINGULE FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Sernam 2 otsuse täitmise suhtes väidab Prantsusmaa, et ta pidas kinni artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Ta selgitab, et SNCF kutsus pressiteates (11) kõiki huvitatud isikuid üles võtma ühendust pangaga ABN AMRO. 34 tööstus- ja finantskontsernilt ning konsortsiumilt küsiti arvamust seoses toimiku uurimisega. Esimese vooru vestluskutsed, mida ABN AMRO saatis isikutele, kellega toimiku suhtes konsulteeriti, sisaldasid pakkumiskutset äriühingu Sernam SA kõikide varade ülevõtmiseks (kiri oli inglise keeles ning selles oli kasutatud sõna assets).
(30)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud Sernami majandusliku olukorra tõttu võimalik saada positiivse väärtusega ettepanekuid. Kõik kõnealuse menetluse raames esitatud pakkumised oleks sõlmitud väga negatiivse väärtusega:
-
[1. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 120 miljonit eurot;
-
[2. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 90,4 miljonit eurot;
-
[3. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 90,4 miljonit eurot;
-
[4. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 65,2 miljonit eurot;
-
[5. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 56,4 miljonit eurot.
(31)
Siduva pakkumise puudumise tõttu tegi Sernam SA juhatus äriühingu ülevõtmise pakkumise uue loodava äriühingu kaudu, mida esmalt nimetati Bidco, seejärel Financière Sernam.
2.4.1. Äriühingu Sernam tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmise tegelik kuupäev
(32)
Pakkumine esitati SNCFile 30. juunil 2005 ning SNCFi juhatus kiitis selle põhimõtteliselt heaks samal päeval. Läbirääkimiste protokolli ametlikuks sõlmimiseks kõikide osaliste vahel oli siiski vaja täita formaalsused. Läbirääkimiste protokoll SNCFi, Sernam SA, Sernam Xpressi (üks 10 tütarettevõtjast, mis kuulus 100 % ulatuses äriühingule Sernam SA ja mis loodi 2002. aastal) ning tulevase äriühingu Financière Sernam juhtide vahel sõlmiti 21. juulil 2005 (edaspidi „21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokoll”). Financière Sernam kanti äriregistrisse 14. oktoobril 2005. Toimingud äriühingu Sernam ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam (kirjeldatud üksikasjalikult järgmistes põhjendustes) teostati 17. oktoobril 2005.
2.4.2. Eri toimingud äriühingu Sernam tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam
(33)
Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et äriühingu tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus neljas etapis:
a)
SNCF rekapitaliseeris talle 100 % kuuluva tütarettevõtja Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses;
b)
Sernam SA suunas talle 100 % kuuluvale tütarettevõtjale Sernam Xpress kapitali, mis hõlmas kõiki aktivaid, sealhulgas punktis a kirjeldatud 57 miljoni eurost rekapitaliseerimist, ning äriühingu Sernam passivaid, välja arvatud üksnes nn finantskohustised (omakapitalilaen, mis äriühingul Sernam SA on kontserni SNCF ees, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenev passiva) summas 38,5 miljonit eurot (12). Vastutasuks sellele kapitalisisendile omandas Sernam SA osa äriühingust Sernam Xpress nimiväärtuses 100 eurot;
c)
seejärel suurendas Sernam Xpress kapitali 2 miljoni euro ulatuses, mille oli täies ulatuses andnud SNCF; pärast seda tehingut omandas SNCF suurema osa äriühingust Sernam Xpress;
d)
Sernam SA ja SNCF loovutasid 2 miljoni euro eest äriühingule Financière Sernam kogu neile kuuluva osa äriühingust Sernam Xpress, mis moodustas tervikuna viimati nimetatu kapitali.
(34)
Sernam SA likvideeriti juriidiliselt 15. detsembril 2005. Otsuse Sernam 2 kohaselt SNCFile tasumisele kuuluv 41 miljonit eurot kanti likvideerimisel kohustiste alla (13).
(35)
Toimingud on esitatud järgnevas tabelis:
(36)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolliga nähti lisaks sellele, et SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, ette SNCFi antavad garantiid äriühingule Financière Sernam (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjendustes 72-85), ning see, et komisjoni negatiivse otsuse korral kehtib lepingust taganemise klausel viis aastat pärast läbirääkimiste protokolli sõlmimist (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjenduses 117).
2.5. UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(37)
Komisjon soovis oma 16. juuli 2008. aasta otsuses kontrollida, kas Prantsusmaa on täitnud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, nagu ta seda väidab, ning kas 41 miljoni euro suuruse siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise menetlus, mille Prantsusmaa on valinud, st riigi võla kandmine Sernam SA pankroti arvele, võimaldas kõrvaldada kõnealusest abist tingitud konkurentsimoonutuse. Lisaks soovis komisjon kontrollida, et Sernam SA vara ülekandmise tehingust tulenevalt ei tekkinud uut siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
2.6. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
2.6.1. Kaebuse esitajate märkused
(38)
Esimese kaebuse esitaja hinnangul ei olnud otsuse Sernam 2 tingimused Sernam SA varade müümisel täidetud.
(39)
Esiteks ei olnud võõrandamisel kinni peetud Sernam 2 otsuses sätestatud tähtajast, milleks oli 30. juuni 2005, kuna ülemineku toimingud kiideti heaks 17. oktoobril 2005 ning aktsiad ei võõrandatud samal päeval.
(40)
Siirdehinna osas on esimene kaebuse esitaja arvamusel, et see määrati kindlaks üksnes äriühingu Financière Sernam pakkumises viidatud hinna põhjal. See pakkumine oli iseenesest ebaseaduslik, sest selles eeldatakse uue abi saamist, eelkõige Sernam SA rekapitaliseerimist. Viimasena märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam Xpress ei olnud äriühingust Sernam SA sõltumatu äriühing, nagu on komisjon ka uurimise algatamise otsuses tõendanud.
(41)
Lisaks oli ülekandmise toimingute puhul tegelikult tegemist aktsiate müügiga (share deal), st abisaajat hoiti turul, vahetus vaid ettevõtte omanik.
(42)
Ta mõistab hukka ka selle, et rikuti tingimust korraldada müük läbipaistva ja avatud menetluse kaudu. Tema arvates oleks pärast Sernam SA ja Sernam Xpressi kahekordset rekapitaliseerimist tulnud pigem üldsusega konsulteerida ja panna enampakkumisele Sernam Xpressi müük, mitte aga Sernam SA müük.
(43)
Teiseks mõistab esimene kaebuse esitaja hukka manipulatsioonid varade ja kohustiste hindamisel ning müüdud ettevõtte väärtuse alahindamise.
(44)
Kolmandaks loetleb esimene kaebuse esitaja rea meetmeid, mis tema arvates kujutavad endast uut abi: rekapitaliseerimine 57 miljoni ulatuses, 41 miljoni suuruse ebaseadusliku abi sissenõudmata jätmine, nende finantsnõuete kustutamine, mis SNCFil oli Sernam SA vastu. Kõikide nende meetmete puhul oli tegemist siseturuga kokkusobimatu abiga.
(45)
Neljandaks märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam SA oleks tulnud pigem likvideerida kui võõrandada. Ta jagab komisjoni kahtlusi seoses teatava kulu arvessevõtmisega likvideerimise kulu arvutamisel ning on arvamusel, et Sernami ümberkorraldamise tegelik hind ei olnud mingil juhul madalam likvideerimise hinnast.
(46)
Esimene kaebuse esitaja järeldab, et Prantsusmaa ametiasutused ei taganenud üksnes kohustusest nõuda sisse siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi, vaid nad andsid ka uut abi vähemalt 95 miljoni eurot, millele tuleb lisada garantiidena antud eri abid.
(47)
Teine kaebuse esitaja ei ole omalt poolt uurimise algatamise otsuse kohta märkuseid esitanud.
2.6.2. Märkused huvitatud isikutelt, kelle hinnangul oli otsust Sernam 2 täidetud
2.6.2.1. SNCFi märkused
(48)
SNCFi hinnangul olid otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud. Ta väidab, et müüs kõik Sernami varad ühe paketina enne 30. juunit 2005 turuhinnaga äriühingule, kellega tal ei olnud õiguslikku seost, ning tegi seda läbipaistva ja avatud menetluse teel.
(49)
SNCFi väidete kohaselt olid ülekandmistehingud lahutamatud ja samaaegsed. Komisjon ei või seega viidata nende kunstlikule lahutamisele.
(50)
Ta on seisukohal, et negatiivse hinna puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõte, kui võõrandamise kulu on madalam likvideerimise kulust, mida kannab riik kui aktsionär, ja esitab üksikasjalikud märkused selle tõendamiseks.
(51)
Viimasena rõhutab ta, et 41 miljoni euro suuruse abi tagasimaksmise kohustus kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.
2.6.2.2. Butler Capital Partners märkused
(52)
BCP täpsustab esmalt oma sekkumist Sernam Xpressi kapitali.
(53)
Teiseks kirjeldab BCP täpsemalt äriühingu Coulonge tagasiostmise eesmärki.
(54)
Kolmandaks vaidlustab BCP selle, et Sernam Xpressil oli pärast 57 miljoni euro ja 2 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist likviidsete vahendite ülejääk. BCP pidi likviidsuspositsiooni tõstmiseks vastuvõetavale tasemele tegema 6 miljoni euro suuruse kapitalisisendi, võttes arvesse finantskaotust.
(55)
Neljandaks vaidlustab BCP selle, et 41 miljoni euro suuruse abi kasum kanti äriühingule Sernam Xpress. BCP hinnangul on selline olukord võimalik üksnes juhul, kui oleks tõendatud, et Sernam SA tegevuse ülekandmine ei toimunud turuhinnaga. BCP sõnul toimus ülekandmine avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu. BCP tuletab ka meelde, et ülekandmise protsessiga kaasnes eksperdihinnang.
(56)
Sernami üle kontrolli omandamise tagajärgedega seoses analüüsib BCP kapitali suurendamist müügina ja on seisukohal, et vastavalt Banksi (14) ja SMI (15) kohtuotsustele ei kandu hüpoteetilise abi tagasinõudmine üle äriühingule Financière Sernam ega tema tütarettevõtjale Sernam Xpress.
2.7. PRANTSUSMAA MÄRKUSED
2.7.1. Otsuse Sernam 2 täitmise kohta
2.7.1.1. Müügi puhul tähtajast kinnipidamise kohta
(57)
Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et ostja jaoks juriidiliselt siduv äriühingu ülevõtmise pakkumine tehti 30. juunil 2005 ja SNCF võttis selle samal päeval vastu, mis muutis Prantsuse lepinguõiguse kohaselt kokkuleppe tagasivõtmatuks.
2.7.1.2. Müügihinna kohta
(58)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et otsusega Sernam 2 ei keelatud negatiivse hinnaga müüki ning et kohtupraktika kohaselt võib see endast kujutada turuhinda.
(59)
Varad müüdi 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga, mis vastas summale, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA. See hind oli parem, kui esialgu tehtud ligikaudsed pakkumised, ning tegemist oli ainsa siduva pakkumisega, mida lepinguga SNCFile pakuti. Seda kinnitasid mitmed sõltumatud eksperdid (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings ja la Commission des Participations et Transferts).
(60)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oli eelnevalt SNCFi teostatud rekapitaliseerimine lihtsalt üks toimimisvõimalus. Komisjon ei saa seetõttu Sernami varade turuväärtuse vaidlustamiseks viidata rekapitaliseerimisele, isegi kui turuhinna olemasolu välistas negatiivse hinna puhul igasuguse kvalifitseerimise abina.
2.7.1.3. Varade müügi kohta
(61)
Vastusena komisjoni analüüsile, mille kohaselt Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus kahe järjestikuse tehingu kaudu, st: 1) kontsernisisene varade ülekandmine äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress (sel ajal 100 % Sernam SA tütarettevõtja), 2) äriühingu Sernam Xpress müük äriühingule Financière Sernam, mis kujutas endast aktsiate müüki (share deal) ning mitte varade müüki, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et tegemist on kunstliku ja põhjendamatu lahutamisega.
(62)
Esiteks vastasid ülekandmise tehingud nn kapitalisisendi ja võõrandamise tehingule, mida viidi ellu rekapitaliseerimise abil, st tegemist oli lahutamatu tehinguga, mis tehti kahel põhjusel: 1) Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud võimalik varasid müüa negatiivse hinnaga ja 2) tuli tagada, et ülevõtjal ei ole juriidilist seost SNCFiga.
(63)
Võttes arvesse majanduslikku olukorda - ettevõtja teenis püsivalt kahjumit (võõrandamisele eelneva nelja eelarveaasta jooksul kogunenud kahjum oli 309,2 miljonit eurot) -, olid Sernam SA varad üldise negatiivse väärtusega.
(64)
Selleks et täita Prantsuse õiguses esinevat nõuet, mille kohaselt ei tohi müük toimuda negatiivse hinnaga, ning tagada võõrandamise majanduslik erapooletus, kasutati võõrandatavate varade negatiivse väärtuse puhul järgmist tava: 1) ostja makstav hind on sümboolne, 2) kehtestada tuleb mehhanism, mille eesmärk on ostjale kahjude hüvitamine (kas müüja osalemine kapitali suurendamises enne võõrandamist või kustutab müüja võlanõuded, mis võõrandataval äriühingul olid).
(65)
Selleks et vältida olukorda, kus Sernam SA võlausaldajad seavad kahtluse alla tehingu kehtivuse või kasutavad vastuväite esitamise õigust, tuli varade pakett liita kohustistega, mis olid vajalikud äriühingu Sernam tegevuse jätkamiseks. Lihtsalt varade müük ei oleks võimaldanud nende kohustiste liitmist.
(66)
Seega tuli kasutada varade osalist ülekandmist, mis tuleneb Prantsusmaa äriseadustiku artiklites L236-16 kuni L236-21 sätestatud ettevõtete osadeks jagamise korrast. Sellega seoses täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et varade ülekandmine oli samaväärne müügiga, kuna tegemist oli samuti omandiõiguse ülekandmisega, mille eest tasuti kapitalisisendi saanud äriühingu emiteeritud väärtpaberitega.
(67)
Kuna vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2 ei võinud soetajal olla õiguslikku seost SNCFiga, siis ei olnud võimalik varasid otse paketina üle kanda äriühingule Financière Sernam, sest sel juhul oleks äriühingust Sernam SA saanud ülekandmise tõttu automaatselt äriühingu Financière Sernam aktsionär. See selgitab varade osalist ülekandmist äriühingule Sernam Xpress ning seejärel Sernam Xpressi võõrandamist äriühingule Financière Sernam.
(68)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei kujuta varade osaline üleminek mingil juhul kontsernisisest ülekandmist, sest Sernam Xpress on nn riiulifirma, keda on kasutatud äriühingu Sernam SA varade paketina paigutamiseks ainsal eesmärgil võimaldada nende ühel ajal võõrandamist soetajale - äriühingule Financière Sernam -, mitte aga emaettevõtja tegevuse jätkamiseks. Need varad paigutati hoiule ja kanti äriühingule Sernam Xpress üle turuhinnaga, et tehing realiseerida. Vara ülekandmisega kaasnes igal juhul omandiõiguse ülekandmine, mille jaoks Sernam Xpress emiteeris osa 100eurosest nimiväärtusest. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul näitab see meede endast varade ja kohustiste tegelikku väärtust pärast 57 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist.
(69)
Prantsusmaa ametiasutused on lisanud menetluse algatamise otsusele vastuseks esitatud tähelepanekutele õigusteaduste professori Nicolas Molfessis’i arvamuse, kelle sõnul: „[P]rantsuse õiguse […] kohaselt ei olnud SNCFil võimalik kanda äriühingu Sernam varasid paketina otse üle äriühingule Financière Sernam; kohaldatavate õigusnormide põhjal oli SNCFil kohustus kasutada ülekandmise ja võõrandamise tehingut, et täita komisjoni kehtestatud piiranguid:
-
kuna Prantsuse õiguses ei ole negatiivse hinnaga müümise mõistet, ei olnud tehingut võimalik teostada turuhinnaga - nagu komisjon nõudis - ilma eelneva rekapitaliseerimiseta;
-
Prantsuse õiguses ei ole võla ülekandmise mõistet ning seades lepingu ülekandmise tingimuseks kõikide lepingupoolte eelneva kokkuleppele, mida on tegelikkuses võimatu saavutada, eeldas tegevuse jätkamiseks vajalik põhitegevusega seotud kohustiste ülekandmine varade osalise ülekandmise meetodi kasutamist, et kõnealune takistus ületada. Varade osalise ülekandmise meetodi kasutamine nõudis ettevõtja Sernam Xpress kasutamist vaheastmena, et pidada kinni komisjoni esitatud tingimusest, mille kohaselt ei tohi olla õiguslikku seost võõrandaja ja ülevõtja vahel.
Äriühingu Sernam rakendatud skeemi tuleb käsitada varade paketina võõrandamisena:
-
ülekandmise ja võõrandamise tehingut, mis on praktikas hästi tuntud, on kassatsioonikohus alati käsitlenud varade võõrandamisena, juhul kui on ilmne, et kaks toimingut on lahutamatud; viimaste puhul oli lõppkokkuvõttes tegemist varade ülekandmisega;
-
kahtlemata iseloomustab käesolevat juhtu lahutamatus; osaliste vahel allkirjastatud eri lepingutest nähtub väga selgelt tahe käsitada eri toimingud vastastikku sõltuvatena ning et ainus lõppeesmärk on Sernami varade ülekandmine äriühingule Financière Sernam.”
(70)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul müüdi Sernam SA varad paketina äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning tehti seda turuhinnale vastava hinnaga pärast avatud, läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva hankemenetluse raames peetud võõrandamist käsitlevaid läbirääkimisi vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.
2.7.1.4. Valikumenetluse avatud ja läbipaistva laadi kohta
(71)
Prantsusmaa ametiasutuste jaoks on sisuliselt vale väide, mille kohaselt ei viidanud Sernam SA varade võimalikele soetajatele edastatud toimikus Sernam Xpressi, vaid Sernam SA varade müügile. Lisaks ei tähendanud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse nõue uue hankemenetluse korraldamist pärast rekapitaliseerimist, sest sel on üksnes otsene mõju hankemenetlusele ja sellest tulenevale negatiivsele hinnale.
2.7.1.5. Õiguspärase ootuse kohta
(72)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et nähes sõnaselgelt ette võimaluse võõrandada äriühingu Sernam varad paketina, tekitas otsus Sernam 2 SNCFi juhatuses kui Prantsusmaa ametiasutustes põhjendatud lootuse seoses asjaoluga, et neil oli lubatud sellisel viisil tegutseda. Riigiabi käsitleva uurimismenetluse algatamisel eirati seega õiguspärast ootust, mis Prantsusmaa ametiasutustel oli otsuse Sernam 2 põhjal, ning seda enam, et nad tegutsesid komisjoni suhtes täiesti läbipaistvalt, edastades talle kõik vajalikud selgitused võõrandamise meetodi kohta.
2.7.2. Äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress üle kantud varade ja kohustiste hindamisel tehtud väidetavate manipulatsioonide kohta
(73)
Seoses väidetavate manipulatsioonidega väärtuse hindamisel lükkavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt tagasi 22 miljoni suuruse väärtuskärpe varade hindamisel. Võõrandamisele järgneva varade osalise ülekandmise tehingu suhtes kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei tulnud hinnata bilansilist netoväärtust, nagu väidab esimene kaebuse esitaja, vaid tegelike varade ja kohustiste väärtust. Neid väärtusi hinnati turuhinna või sõltumatute ekspertide hinnangute põhjal. Kehtivaid raamatupidamiseeskirju kohaldati ka edasilükatud maksustamisest tulenevate soodustuste väärtuse hindamisel. Kaubamärgiportfelli hindamisel põhineti Euroopa Komisjoni hinnangul, mis tehti 23. mai 2001. aastal, mil SNCF tegi kapitalisisendi äriühingusse SCS Sernam.
(74)
Kohustiste väärtuse hindamise osas on Prantsuse ametiasutused seisukohal, et üle kanti üksnes kapitalisisendi saanud äriühingu tegevuse jätkamiseks vajalikud kohustised. Lisaks vastas negatiivse firmaväärtuse hindamine üksnes raamatupidamisarvestusse kantud 57 miljoni euro suurusele negatiivsele turuväärtusele.
2.7.3. Äriühingult Sernam Xpress 41 miljoni euro suuruse abi sissenõudmise kohustuse puudumise kohta
(75)
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et aktsiate müümise (share deal) ja varade omandamise (asset deal) eristamine, millele tuginesid komisjoni väited kohtuasjades SMI (16) ja CDA, (17) ei ole kõnealusel juhul asjakohane.
2.7.3.1. Tehingu kontsernisiseseks ülekandeks ja aktsiate müümiseks lahutamise kohta
(76)
Põhjendustes 61-70 kirjeldatud põhjustel on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmine ei kujuta endast kontsernisisest ülekandmist ja seejärel aktsiate müümist (share deal), vaid varade võõrandamist kolmandale isikule.
(77)
Lisaks märgivad nad, et äriühingu Sernam Xpress turuhinnas oleks kindlasti arvesse võetud 41 miljoni euro suuruse võla olemasolu, kui abi oleks olnud üle kantud. Sellisel juhul oleks negatiivne hind olnud 98 miljonit eurot (57 + 41). Negatiivne makstud hind ehk hind, mida Financière Sernam tegelikkuses sai, oli vaid 57 miljonit eurot. Seega säästis müüja 41 miljonit eurot, aga just temale jäi seega abist saadav majanduskasu. Nad viitavad sellega seoses Banksi kohtuotsusele (18).
2.7.3.2. CDA ja SMI kohtuotsuste tingimuste täitmise kohta
(78)
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Euroopa Kohus on oma CDA kohtuotsuses seisukohal, et asjaolu, et CDA jätkas abi saavate ettevõtjate tegevust, ei tõenda iseenesest tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet (19).
(79)
Euroopa Kohus täpsustas, et tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet ei olnud, kuna CDA maksis äriühingu LCA vara ülevõtmisel turuhinnale vastavat hinda (20).
(80)
Prantsusmaa ametiasutuste väitel ei kantud tehinguga, millega Sernam Xpress omandas omandiõiguse Sernam SA varade ja osaliselt kohustiste üle nende turuhinnaga, äriühingule Sernam Xpress tegelikult üle 41 miljoni euro suurusest abist tulenevalt eelist. Lisaks ei saa komisjon viidata asjaolule, et pärast vara tagasiostmist oli Sernam SA nn tühi kest, kellelt ei ole võimalik tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi. Sellise juba CDA kohtuotsuses esitatud väite lükkas Euroopa Kohus tagasi (21).
(81)
Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Sernam SA varade paketina võõrandamine oli võimalus, mille nägi sõnaselgelt ette komisjon. Asjaolu, et SNCF müüs äriühingu Sernam varad turuhinnaga äriühingule läbipaistva ja avatud menetluse teel, ei saa mingil juhul käsitada kõrvalehoidmisena.
(82)
Seda enam, et komisjon ise oli arvamusel, et selline kõrvalehoidmine oli välistatud, „kui abisaajaks olnud äriühingu vara terviklik üleminek toimub turuhinnaga ja menetluses, mis ei ole tingimuslik ja on avatud kõikidele selle äriühingu konkurentidele” (22).
(83)
Seoses komisjoni väitega, (23) mille kohaselt ei võimaldanud tehing üksnes varasid hoiustada, nagu on lubatud CDA kohtuotsuses, vaid võimaldas ka luua struktuuri, et rahastada uusi investeeringuid nagu äriühingu Coulonge tagasiostmine, tuleb nentida, et äriühing Sernam Xpress omandas äriühingu Coulonge Services samal ajal, kui BCP võttis üle äriühingu Sernam Xpress, ning et Sernam Xpress võis äriühingu Coulogne omandamise teoks tegemisel tugineda uutele rahalistele vahenditele, mille sisestas BCP, kui see Sernam Xpressi üle võttis.
(84)
Seega on vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele täidetud ka see kriteerium, mida Prantsusmaa ametiasutused peavad CDA kohtuotsuse nn kolmandaks kriteeriumiks.
2.7.4. Äriühingule Sernam Xpress ja/või äriühingule Financière Sernam suunatud uue abi kohta
(85)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis esineva uue abi (SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses; SNCFi antud garantiid äriühingule Financière Sernam; lepingust taganemise klausel) kohta leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kuna müük toimus turuhinnaga avaliku ja läbipaistva hankemenetluse teel ning likvideerimiskulust madalama kuluga, siis ei olnud tegemist abiga.
(86)
Lisaks oli äriühingu Financière Sernam esitatud negatiivne hind kooskõlas sõltumatute ekspertide hinnanguga.
(87)
Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et lepingust taganemise klausel lisati 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli äriühingu Financière Sernam nõudel ning üksnes tema kaitsmiseks komisjoni negatiivse otsuse vastu. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud sellist liiki klausli puudumisel võõrandamine võimalik ning nad väidavad, et komisjon ei seadnud sellist klauslit kahtluse alla ühe eelmise juhtumi puhul (24).
3. KOMISJONI HINNANG
3.1. SERNAM 2 OTSUSE ARTIKLI 3 PÕHJENDUSE MEELDETULETAMINE
(88)
Komisjon tuletab esmalt meelde, et käesolev menetlus algatati vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artiklile 16, sest komisjonil olid andmed, et Prantsusmaa oli kuritarvitanud otsuses Sernam 2 sätestatud tingimustel lubatud abi ning teinud seda pärast otsuses Sernam 1 sätestatud tingimustel lubatud abi kuritarvitamist.
(89)
Komisjon on seisukohal, et tuleb meelde tuletada otsuse Sernam 2 artiklis 3 sätestatud tingimuste kehtestamise põhjused (26):
„[…] arvestades eespool täheldatud abi kuritarvituslikku rakendamist ja ümberkorraldamiskava kestuse pikendamist, hindab komisjon, et Sernam peab andma erilise vastumeetme, tõmbudes kestvalt tagasi põhimõtteliselt ületootlusega turusegmentidelt, selleks et oleks võimalik õigustada ühe osa kõnealuse abi heakskiitmist.
Riigiabi andmine struktuurilise ületootluse või koguni languse olukorras olevatel turgudel vahetuks tagajärjeks oleks nimelt võimaldada ühel ettevõttel, kes oleks pidanud oma tegevuse lõpetama avaldunud raskuste tõttu, hõivata kunstlikult äärmiselt suure nõudlusega turuosi konkureerivate ja rahaliselt elujõuliste ettevõtete arvelt. Ka tuleb vältida, et abil oleks ebasoovitav mõju tõrjuda suure nõudlusega turult rahaliselt elujõulisi ettevõtteid selliste ettevõtete kasuks, mis ei ole võimelised oma vahenditega ellu jääma.
Selles mõttes hindab komisjon, et Sernam peab oma tegevuse kestvalt lõpetama nendel ületootlusega turusegmentidel, antud juhul maanteid mööda lähetatava tavalise ühendvedude/kiirsaadetiste turul.
Kuigi Sernam on sellist tagasitõmbumist juba alustanud, hindab komisjon, et see ei ole piisav ning peab jätkuma. Sellepärast peab ta vajalikuks kehtestada tingimused, mis a) võimaldavad Sernam’il jätkata oma arengut uuendusliku mitmekesistamise suunas arendatava turusegmendi suunas (mis ei ole seega ületootlusega) ja b) võimaldavad asendada stagneerunud või languses olevate ületootlusega turusegmentidel Sernam’i teenuseid teiste ettevõtjate teenustega (mille tulemuseks on Sernam’i turuosade vabastamine nendel segmentidel).
[…]
Komisjon meenutab ka, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud Sernam’i tervikuna müügi korral (aktivad ja passivad) tuleb igal juhul kohaldada otsuse tingimusi (Sernam’i maanteetegevuse ülevõtmine teiste ettevõtete poolt ja Sernam’i tegevuse mitmekesistamine raudteevedude suunas). Seevastu, kui Sernam peaks müüma oma aktivad „paketina”, meenutab komisjon, et neid kahte eespool nimetatud tingimust ettevõtte ümberkorraldamise kohta ei kohaldata, kuna Sernam ei ole enam tegev oma praeguses õiguslikus vormis ning on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
(90)
Otsuses Sernam 2 on Sernam SA jaoks seega ette nähtud kaks eri müügistsenaariumi: Sernam SA müük tervikuna (varad ja kohustised), ning üksnes varade müük. Esimese võimaluse puhul kehtivad varad ja kohustised omandava äriühingu suhtes otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused. Teisel juhul need tingimused ei kehti.
(91)
Lisaks tuleks meelde tuletada laiemat konteksti, milles on tehtud komisjoni otsused Sernam 1 ja Sernam 2. Pidevalt puudujäägis olev äriühing Sernam SA sai riigilt tegevusabi, mida talle andis emaettevõtja SNCF ning mis oli vajalik äriühingu säilimiseks.
(92)
Tuli lõpetada sellise äriühingu kunstlik elushoidmine, mis hõlvas põhjendamatult turuosi, kuid ei olnud konkurentsivõimeline. Sellest tulenevalt pidi riik ühest küljest lõpetama äriühingu Sernam SA rahastamise ning teisest küljest tuli lõpetada rahastamisega tekitatud konkurentsimoonutused või võtta tasakaalustavaid meetmeid. Seega tuli tagasi nõuda 41 miljoni euro suurune ebaseaduslik ühisturuga kokkusobimatu abi, mida anti äriühingule Sernam ajavahemikus 2001-2004, ning vastumeetmena 503 miljoni euro suurusele ümberkorraldusabile tuli peatada tasakaalustavad meetmed, et vabastada turuosa.
(93)
Komisjon nendib esmalt, et viis, kuidas Prantsusmaa kavatses jõustada 2004. aasta otsust, läheb otseselt lahku selles sätestatud eesmärkidest. Tegelikult jätkasid Prantsusmaa ametiasutused tegevusabi andmist kõnealuse otsuse rakendamise varjus ning olid sunnitud säilitama äriühingu majandusliku järjepidevuse, vabastamata turuosi ja püüdes hoopiski tugevdada selle konkurentsipositsiooni.
(94)
Praeguses etapis on vaja süstemaatiliselt uurida vahendeid, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutasid eesmärkide saavutamiseks.
3.2. OTSUSEGA SERNAM 2 LUBATUD ABI KURITARVITAMINE
(95)
Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimused ei olnud täidetud. Seega saab komisjon piirduda selle kontrollimisega, kas otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Meeldetuletusena esitatakse selle lõike sõnastus, mis on järgmine:
„Kui Sernam müüb oma aktivad paketina ajavahemikus praegusest kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”
(96)
Nagu alljärgnevalt tõendatud, ei ole Prantsusmaa neid tingimusi täitnud.
3.2.1. Tegevust ei kantud üle 30. juuniks 2005
(97)
Prantsusmaa ametiasutuste ja esimese kaebuse esitaja märkustest nähtub, et 30. juunil 2005 kiitis SNCFi juhatus põhimõtteliselt heaks üksnes äriühingu Financière Sernam siduva pakkumise. Läbirääkimiste protokoll, mis kohustas kõiki osalisi tehingut teostama, allkirjastati aga alles 21. juulil 2005 ning ülekandmise eri toimingud teostati alles 17. oktoobril 2005.
(98)
Komisjon järeldab sellest, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam ei toimunud hiljemalt 30. juunil 2005, mis oli aga vajalik otsusega Sernam 2 sätestatud tingimuse täitmiseks. Ainuüksi sellest piisab järeldamaks, et Prantsusmaa kuritarvitas abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
3.2.2. Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast müüki (27)
(99)
Müügileping ELi liikmesriikide õiguskorras tugineb Rooma õiguses väljaarendatud põhimõtetele (emptio venditio). Müük seisneb vara omandiõiguse ülekandmises teatava hinna maksmise vastu. Hind peab olema positiivne, nagu rõhutab Prantsusmaa valitsus Prantsuse õiguse kohta.
(100)
Tehing, mille puhul isik, kes tahab vara või varade omandiõigust üle kanda, pakub raha isikule, kes vara üle võtab, ei kujuta endast müüki, vaid teistsugust liiki lepingut.
(101)
Käesoleval juhul maksis SNCF rekapitaliseerimise käigus 59 miljonit eurot, millest 57 miljonit äriühingule Sernam SA, 2 miljonit äriühingule Sernam Xpress, ning andis äriühingule Financière Sernam erinevaid garantiisid. Äriühingu Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse tegemine SNCFile ja Sernam SA-le tühistab Sernam Xpressi rekapitaliseerimise, aga mitte tehingu teisi osi. Seega ei või SNCFi ja Financière Sernami vahel sõlmitud lepingut käsitleda müügilepinguna. Seda ei vaidlusta ka Prantsusmaa ametiasutused, kes selgitavad, et Sernam SA eri toimingute ülekandmine Financière Sernamile ei kujuta endast müüki, sest Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud neil võimalik teostada sellise tulemusega müüki.
(102)
Komisjon järeldab, et SNCFi ja Financière Sernam vahel sõlmitud leping ei kujuta endast müüki. Just sel põhjusel ei ole järgitud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, sest müüki ei toimunud. Sellest järelduvalt kuritarvitas Prantsusmaa abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
3.2.3. Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna ülekandmist (varad ja kohustised)
(103)
Isegi kui käsitada tegevuse ülekandmist äriühingult Sernam SA äriühingule Financière Sernam müügina, on otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 eeltingimuseks see, et müük hõlmab üksnes varasid ja mitte äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised). See tuleneb otsuse Sernam 2 põhjendusest 217, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjenduses 89.
(104)
Nagu väidetud jaotises 2.4, kasutas SNCF Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam äriühingule Sernam SA 100 % kuuluvat tütarettevõtjat, kandes sellele üle Sernam SA varad ja kohustised, välja arvatud teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Enne seda ülekannet oli SNCF rekapitaliseerinud äriühingu Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ning need uued rahalised vahendid lisati ülekantud varadele. Pärast ülekannet rekapitaliseeris SNCF omakorda äriühingu Sernam Xpress 2 miljoni euro ulatuses. Sernam Xpressi aktsiad müüdi seejärel äriühingule Financière Sernam sama summa (2 miljoni euro) eest.
(105)
Nagu viidatud jaotises 2.7.1.3, õigustavad Prantsusmaa ametiasutused seda tehingut Prantsuse õiguse ja otsusest Sernam 2 tuleneva kahekordse piiranguga.
(106)
Nad märgivad, et tehingu üldine tulemus on samaväärne varade müügiga. Seega peab see olema võrreldav Sernam SA varade paketina müügiga vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.
(107)
Komisjon jõudis erinevale järeldusele kahel põhjusel.
3.2.3.1. Ülekandmine hõlmab varade ja kohustite ülekandmist paketina ülekandmist kontsernisiseselt ning sellele järgneb need üle võtnud tütarettevõtja aktsiate müük (share deal)
(108)
SNCFi teostatud tehing võimaldas äriühingul Financière Sernam omandada Sernam Xpressi aktsiad ja seega teostada aktsiate müügi (share deal).
(109)
Esmalt tegi SNCF toimingu, mille puhul Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on Prantsuse õiguse kohaselt tegemist nn varade (tegelikkuses varade ja kohustuste) osalise ülekandmisega. Siiski ei saa seda tehingut isegi eraldi analüüsituna liigitada varade müügiks kolmandale isikule. See toimus 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga ja seega ei ole tegemist müügiga (vt jaotis 3.2.2). Lisaks ei hõlma see üksnes varasid, vaid ka kõiki kohustisi, välja arvatud Sernam SA teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Tegemist oli seega Sernam SA tervikuna ülekandmisega (varad ja kohustised), ning mitte üksnes varade müügiga (vt ka jaotis 3.2.3.2).
(110)
Ülekandmine toimus 100 % oma valduses olevale tütarettevõtjale, äriühingule Sernam Xpress, kes oli eriotstarbeline majandusüksus ning loodud selleks, et võtta üle Sernam SA varad ja kohustised ainsa eesmärgiga müüa need tagasi äriühingule Financière Sernam. Ülekandmine ei toimunud seega kolmandast isikust ja SNCFist sõltumatule ettevõtjale.
(111)
Teiseks müüdi Sernam Xpressi aktsiad äriühingule Financière Sernam, mille puhul ei olnud samuti tegemist varade müügiga kolmandale isikule, vaid aktsiate ülekandmisega või aktsiate müügiga (share deal) ning seega ettevõtja tervikuna ülekandmisega.
(112)
Seega ei ole kummagi SNCFi tehingu puhul tegemist Sernam SA varade paketina müügiga äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud.
3.2.3.2. Ülekandmine ei piirdu varadega, vaid hõlmab äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised)
(113)
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217, mida on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 89, on selgelt eristatud varade müüki ja Sernam SA müüki tervikuna (varad ja kohustised). Sellest põhjendusest nähtub selgelt, et kui Prantsusmaa ametiasutused pidid müüma Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised), nagu nad kavatsesid teha otsuse Sernam 2 vastuvõtmise ajal, siis oli neil kohustus täita otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimusi.
(114)
Eri ülekandetoimingute tulemuseks on see, et Financière Sernam omandas Sernam 2 otsuse vastuvõtmisel Sernam Xpressi omandades Sernam SA varad ja kohustised tervikuna, välja arvatud järgmised erandid: ühest küljest suurenesid varad 57 miljoni eurot Sernam SA kasuks ja 2 miljoni eurot Sernam Xpressi kasuks (vt ka käesoleva otsuse jaotis 3.2.4) ning teisest küljest vähenesid kohustised omakapitalilaenu võrra, mida äriühing Sernam SA oli saanud kontsernilt SNCF, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenevate kohustiste võrra ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise kohustuse võrra.
(115)
Need pidevad tasaarveldused ei saa olematuks teha asjaolu, et Sernam SA varad ja kohustiste põhiosa kanti esmalt üle Sernam Xpressile ja seejärel Financière Sernamile.
(116)
Tegevuse ülekandmine ei kujuta seega varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised) üleminekut, välja arvatud mõned erandid. Ka sel põhjusel ei ole seega otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused täidetud.
3.2.4. Ülekandmine ei piirdunud nende varade müügiga, mida Sernam SA omas otsuse Sernam 2 tegemise ajal, vaid neile lisandus 59 miljonit eurot
(117)
Varade osas märgib komisjon, et 59 miljoni euro suurune summa lisati äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress rekapitaliseerimisega ning et majanduslikus plaanis, võttes arvesse äriühingu Financière Sernam tehtud 2 miljoni suurust makset, lisati rekapitaliseerimisega 57 miljonit eurot. Selline varade lisamine ei ole lubatud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 2.
3.2.5. Tegevuse ülekandmine ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel
(118)
Prantsusmaa ametiasutused korraldasid esmalt läbipaistva ja avatud menetluse. SNCF aga ei saanud selle menetluse kaudu ühtegi siduvat pakkumist.
(119)
Pärast läbipaistva ja avatud menetluse ebaõnnestumist sõlmiti leping Sernam SA eri tehingute ülekandmise kohta äriühinguga Financière Sernam. Kuna viimane ei osalenud iseseisvalt läbipaistvas ja avatud pakkumises, ei toimunud tegevuse ülekandmine läbipaistva ja avatud pakkumise teel.
(120)
Seetõttu ei ole täidetud ka otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused.
3.2.6. Täidetud ei ole varade müügi lõppeesmärk
(121)
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217 on selgitatud varade müügi lõppeesmärki järgmiselt:
„Sernam […] on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
(122)
Varade müügi lõppeesmärk oli seega vabastada turuosad ja Sernam SA varad ning võimaldada kolmandal isikul neid varasid kasutada. Varade müügi eesmärk oli seega katkestada Sernam SA majandustegevus.
(123)
Äriühingu Sernam SA oli tervikuna omandanud selle juhtkond ning see ühendati hiljem äriühinguks Financière Sernam. Seega on olemas täielik majanduslik järjepidevus, ettevõtja vabastati suurest võlast ning ta sai uusi rahalisi vahendeid 59 miljoni euro ulatuses, millest 57 miljonit jäävad majanduslikult SNCFile. Seetõttu lisaks asjaolule, et rakendatud tehingu puhul ei täidetud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 tingimused, ei võimalda see ka saavutada kõnealuse otsusega taotletud eesmärke. See viib hoopiski majandusliku üksuse tugevdamiseni, mis võib veelgi süvendada konkurentsimoonutusi, mida püüti otsuses sätestatud meetmetega leevendada.
3.2.7. Prantsusmaa esitatud argumendid ei võimalda tõendada otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 täitmist
(124)
Prantsusmaa väidet, mille kohaselt on tehtud tehingud täies ulatuses samaväärsed varade müügina paketina müügina, ei saa heaks kiita. Tegelikult on varade paketina müügi esmaseks iseloomustavaks jooneks see, et see ei põhine aktsiate müügil. Seega ei saa komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt mitu eri õigustoimingut (varade ja kohustiste osaline ülekandmine, seejärel aktsiate müük ehk share deal) on samaväärsed vastava õigustoiminguga (varade müük), kuna üks tegelikult rakendatud õigustoimingutest vastandub uuritud õigustoimingule.
(125)
Samuti ei saa õigeks tunnistada väidet, mille kohaselt Sernam SA varade müümine otse äriühingule Financière Sernam ei ole Prantsuse õiguse kohaselt võimalik. Esmalt tuleb meelde tuletada, et otsus Sernam 2 jättis Prantsusmaale selle täitmiseks kaks võimalust. Eeldades, et varasid ei olnud võimalik müüa, oli Prantsusmaa ametiasutustel siiski võimalus otsus rakendada, järgides otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 1 ette nähtud võimalust (piirata Sernam SA tegevust üksnes kiirsaadetiste lähetamisega raudtee kaudu, teostada maanteevedu allhanke korras). Teiseks, kui kolmandast isikust võlausaldajad olid tõepoolest vastu negatiivse hinnaga müügile, siis oleks Sernam SA võinud korraldada kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse, mille raames võinuks toimuda varade müük.
(126)
Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskuseid otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad pidanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduse osas. Kuna Prantsusmaa ametiasutused külastasid komisjoni 24. novembril 2004 ning saatsid 21. detsembril 2004 talle ametliku kirja, milles teavitasid varade müügist paketina, jätmata aga esitamata peamised asjaolud, siis tuleb toonitada, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni selle ümberkorraldamiskava muudatusest, mille komisjon oli Sernam 2 otsuses heaks kiitnud. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (28) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et liikmesriik ei või ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevalt nõusolekut saamata.
(127)
Komisjon ei ole seega kunagi andnud oma nõusolekut Sernam SA tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam, mida Prantsusmaa tegi.
3.2.8. Järeldus: Prantsusmaa ei järginud otsuse Sernam 2 artiklit 3 ning kuritarvitas 503 miljoni euro suurust abi
(128)
Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et otsuse Sernam 2 artiklit 3 ei järgitud. Seega kuritarvitati 503 miljoni euro suurust ümberkorraldamisabi, mida lubati otsusega Sernam 2 teatavatel tingimustel.
3.2.9. 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga
(129)
Kuna abisaaja kasutas 503 miljoni euro suurust abi, rikkudes otsust Sernam 2, siis ei sobi see kõnealuse otsuse põhjal kokku siseturuga.
(130)
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud abi kokkusobivuse põhjendusi, siis järeldab komisjon, et 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga ning see tuleb tagasi nõuda, lisades sellele alates vahendite käsutusse andmise päevast kogunenud intressi.
(131)
Abi tuleb tagasi nõuda nii äriühingult Financière Sernam kui ka tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Financière Sernami majandustegevust, mida varem teostas Sernam SA (tänaseks likvideeritud) ning seejärel Sernam Xpress (kelle vara võttis Financière Sernam üle vara täieliku ülekandmise kaudu). Tegelikult on põhjust arvata, et esmalt võttis Sernam Xpress kontsernisisest tehingu kaudu üle kõik Sernam SA vara ja osa kohustistest. Sernam Xpress jätkab seega Sernam SA majandustegevust (vt ka üksikasjalik teave jaotises 3.3). Seejärel sai vara täieliku ülekandmise tõttu Financière Sernamist äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane. Pärast seda jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning said seega jätkuvalt kasu esialgselt äriühingule Sernam SA antud 503 miljoni euro suurusest abist.
3.3. 41 MILJONI EURO SUURUSE ABI TAGASINÕUDMINE
(132)
41 miljoni euro suurune abi, mida Prantsusmaa pidi otsuse Sernam 2 abisaajalt tagasi nõudma, kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.
(133)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastavalt otsuse Sernam 2 artiklile 4 oleks pidanud selle asjaolu tõttu, et Sernam SA tegevus kanti äriühingule Financière Sernam üle nende arvates läbipaistva ja avatud menetluse teel, tagasinõudmise kohustusega hõlmama üksnes äriühingu Sernam SA.
(134)
Otsuse Sernam 2 artikkel 4 on sõnastatud järgmiselt:
„Sernam’i osaline või terviklik müük peab toimuma turuhinnaga ning läbipaistva ja kõikidele tema konkurentidele avatud menetluse teel. Nendel tingimustel tuleb 41 miljoni euro suurune abi äriühingul Sernam tagastada, kui see veel eksisteerib.”
(135)
Artiklis 4 eristatakse seega Sernam majandustegevuse jätkamist ja katkemist. Tegevuse kadumise korral ei nõuta tagasimaksmist neilt, kes omandasid varad turuhinnaga läbipaistva ja avatud menetluse teel.
(136)
Komisjon märgib lisaks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus peavad oma kohtupraktikas neid tegureid määravaks.
(137)
SMI kohtuotsuses (29) eristatakse abi saanud tegevuse müügi korral kaht võimalust, st äriühingu aktsiate müük, mille järel abi saanud ettevõtja säilitab oma juriidilise isiku staatuse (share deal), ning äriühingu varade osalist või täielikku müüki teisele äriühingule, pärast mida toetatud majandustegevust ei teosta enam sama juriidiline isik (asset deal).
(138)
Aktsiate müügi ehk share deal’i kohta otsustas Euroopa Kohus järgmist (30):
„[…] kui äriühing, mis on saanud ebaseaduslikku riigiabi, müüakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida erainvestor on valmis maksma tavaliste konkurentsitingimuste korral niisuguses olukorras oleva ettevõtte eest, nimelt pärast riigiabi saamist, siis sellisel juhul on abi osa hinnatud turuhinna kohaselt ja arvesse võetud ostuhinnas. Sellistel tingimustel ei saa ostjat pidada võrreldes teiste turuosalistega eelise saanuks (vt selle kohta 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas Banks: C-390/98, EKL 2001 lk I-6117, punkt 77).
Antud juhul säilitab äriühing, kellele ebaseaduslikku riigiabi on antud, oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist. Seega saab nimelt see äriühing kõnealuse abiga seotud konkurentsieelise ning seega tuleb seda äriühingut kohustada tagasi maksma abiga võrdne summa. […]”
(139)
Varade omandamise (asset deal) kohta väidab Euroopa Kohus järgmist (31):
„Kindlasti on võimalik, et juhul kui luuakse eraldatud äriühinguid, et jätkata abi saanud ettevõtja tegevust olukorras, kus see ettevõtja on pankrotistunud, võidakse vajaduse korral nõuda asjaomase abi tagasimaksmist ka sellistelt äriühingutelt, kui tehakse kindlaks, et nad saavad tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Sellise juhuga võiks olla tegemist nimelt olukorras, kui need eraldunud äriühingud omandavad likvideeritava äriühingu varad ilma turutingimustele vastavat hinda maksmata või kui on tehtud kindlaks, et selliste äriühingute loomise tulemusena hiiliti mööda abi tagasimaksmise kohustusest.”
(140)
Samasugune eristamine esineb Seleco kohtuotsuses (32). Selles kohtuotsuses kinnitab Euroopa Kohus, et komisjon võib olla sunnitud nõudma, et abi tagastamine ei piirduks ainult esialgse äriühinguga, vaid ulatuks ka äriühingule, mis tagab viimase kestvuse tänu talle üle kantud tootmisvahenditele, kui ülekandmise teatud asjaolud võimaldavad tuvastada majandusliku järjepidevuse kahe ühingu vahel. Euroopa Kohus nõustus ka, et majandusliku järjepidevuse kindlakstegemisel võib asjakohaseks pidada järgmiseid asjaolusid: ülekandmise ese (vara ja kohustised, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika (33).
(141)
Asjakohane on ka märkida, et SMI ja Seleco kohtuasjade puhul toimus varade müük kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse kaudu ning kohtuniku järelevalve all. Need hõlmasid üksnes kõiki võlausaldajaid puudutaval menetlusel oleva äriühingu osa varasid. Lisaks ei olnud Euroopa Kohus kindlaks teinud, et need ei vastanud turutingimustele.
(142)
Üldkohus analüüsis varade omandamist (asset deal) CDA kohtuotsuses (34) ning tegi nimelt kindlaks, kas vaadeldud juhul oli andmeid, mis võimaldasid järeldada, et varade osalise müügiga hoiduti kõrvale abi tagasinõudmise korraldusest. Üldkohus oli seisukohal, et vaadeldud juhul ei olnud komisjon sellist tahet kindlaks teinud ning et CDA ei saanud tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Üldkohus tegi sellise järelduse kahe fakti põhjal: müük piirdus varade osaga, mis müüdi paketina ning selline tegutsemisviis (st paketina müük) võimaldas saada suurema summa, kui oleks saadud kõnealuseid varasid eraldi müües.
(143)
Seetõttu tuleks uurida Sernam SA tegevuse ülekandmist äriühingule Financière Sernam, võttes aluseks Euroopa Kohtu ja Üldkohtu välja töötatud kriteeriumid, et teha kindlaks, kas on asjakohane nõuda tagasimaksmist äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.
(144)
Seoses kõikide varade ja kohustuste ülekandmisega äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress, välja arvatud kolm rahalist kohustist (omakapitalilaen, mida äriühing Sernam SA oli võtnud kontsernilt SNCF, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenev kohustis, ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine), on komisjon arvamusel, et ülekandmine hõlmas äriühingut tervikuna (vt jaotis 3.2.3). Seega on Sernam SA ja Sernam Xpressi vahel olemas majanduslik järjepidevus. See eristab käesolevat juhtumit SMI, Seleco ja CDA kohtuotsuse asjaoludest, sest nende puhul oli tegemist üksnes varade osalise müügiga. Lisaks toimus ülekandmine kontsernisiseselt. See toimus pärast seda, kui komisjoni oli teinud lõpliku otsuse nõuda abi tagasi, ning selle ainus majanduslik loogika oli võimaldada Sernam 2 tegevuse jätkumist ilma Sernam 2 otsuse artiklis 3 kehtestatud tingimusi täitmata. Seega on kõik kriteeriumid olemas, et tõendada majanduslikku järjepidevust vastavalt käesolevale otsusele ning Seleco kohtuotsusele.
(145)
Komisjon märgib siiski, et Sernam Xpressi ülekandmine ei toimunud turutingimustel. Sernam Xpressi ülekandmine toimus negatiivse hinnaga ning ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel (vt jaotis 3.2.5). 57 miljoni euro suurusele negatiivsele hinnale, mis saadi tegevusabina ja võimaldas katta Sernam Xpressi 2005.-2008. aasta kahjumi, (35) lisandub SNCFi võlanõude kustutamine Sernam SA suhtes summas 38,5 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Lõpuks nendib komisjon, et äriühingule Sernam SA jäävateks kohustisteks on võlad kolmandate isikute ning mitte SNCFi ees. 57 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga võimaldas SNCF äriühingul Sernam Xpress vähemalt ajavahemikus 2005-2008 oma võlanõuded täielikult täita. Kui aga SNCF oleks müünud üksnes varad positiivse hinnaga, siis oleks Sernam SA võlad kolmandatele isikutele olnud täidetud üksnes müügist saadud tulu ulatuses. See on veel üks tõend selle kohta, et lepinguline tasakaal SNCFi ja äriühingu Financière Sernam vahel ei vastanud turutingimustele.
(146)
Samuti tuleks märkida, et 57 miljoni euro suurune negatiivne hind on suurem kui edutu hankemenetluse käigus saadud parim pakkumine, milleks oli 56,4 miljoni euro suurune negatiivne hind (teise ringi pakkumine [kandidaat 5]).
(147)
Ülekandmine võimaldas Sernam Xpressil vältida 41 miljoni euro suurust tagasinõudmise korraldust, mis lasus äriühingul Sernam SA, ning võimaldas tal jätkata Sernam SA tegevust ilma abi tagasi maksmata ja otsuse Sernam 2 artikli 3 tingimusi täitmata.
(148)
Neil põhjustel järeldab komisjon, et Sernam SA tegevuse Sernam Xpressile ülekandmise tõttu sai Sernam Xpress antud abiga seotud konkurentsieelisest jätkuvalt kasu. Kahe äriühingu vahel oli olemas majanduslik järjepidevus ning ülekandmine tähendab äriühingul Sernam SA lasuva abi tagasinõudmise korraldusest kõrvalehoidmist.
(149)
SMI ja Seleco kohtuotsuses on selgitatud, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingu kohustust abi tagasi maksta. Seetõttu ei vabastanud Sernam Xpressi aktsiate müümine äriühingule Financière Sernam äriühingut Sernam Xpress kohustusest maksta tagasi 41 miljoni euro suurune abi.
(150)
Äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam ühinemisel kandus abi tagasinõudmise kohustus üle äriühingule Financière Sernam. Lisaks jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning nad said jätkuvalt abi esialgselt äriühingule Sernam SA antud 41 miljoni euro suurusest abist.
(151)
Järgmises punktis 3.4 esitatud põhjustel tuleb tagasi lükata Prantsusmaa ametiasutuste argumendid turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtte kohaldamise kohta.
3.4. SERNAM XPRESSILE ANTUD UUE ABI KOHTA
(152)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on esitatud teatav arv meetmeid, mis võivad endast kujutada uut abi (vt põhjendus 36 eespool). Komisjon peab kontrollima, kas need meetmed kujutavad endast uut abi ning kas need võib vajaduse korral kuulutada siseturuga kokkusobivateks.
(153)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul olid kõik need meetmed kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. SNCF kandis Sernam SA tegevuse üle äriühingule, kes tegi läbipaistvas ja avatud hankemenetluses parima pakkumise, ning isegi kui see hind oli negatiivne, oli see riigile kui aktsionärile Sernami likvideerimisest odavam.
(154)
Komisjon on seisukohal, et abi tagasinõudmise olukorras ei tule kohaldada erainvestori põhimõtet. Riik tegutses abi tagasinõudmisel lähtuvalt kohustustest, mis tal ELi õiguse alusel on, mitte aga riigi kui aktsionärina.
(155)
Komisjon täheldab ka, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 on varade müüki nähtud võrdväärsena artikli 3 lõikes 1 sätestatud tasakaalustavate meetmetega. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 40 (36) kohaselt ei või kahjukandmise lõpetamist käsitleda tasakaalustava meetmena. SNCFi ja Financière Sernami vahel kokkulepitud negatiivne hind näitab, et tegemist on kahjukandmise lõpetamisega, mis ei ole samaväärne tasakaalustava meetmega. Kõnealusel juhul kujutab negatiivne hind endast äriühingule antavat tegevusabi, mis on oma loomult sobimatu konkurentsimoonutuste vähendamiseks.
(156)
Juhul kui nõustuda Prantsusmaa kaitstava seisukohaga, siis saaks Prantsusmaa kõrval hiilida kohustusest nõuda äriühingult Sernam SA ning tema majandustegevust jätkavatelt äriühingutelt tagasi 41 miljoni euro suurune abi, mis kuulutati otsusega Sernam 2 kokkusobimatuks siseturuga, ning 503 miljoni euro suurune abi, mida kuritarvitati. Selline tulemus oleks ilmselgelt vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt peab liikmesriik abi viivitamatult tagasi nõudma, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas äriühingu vara konfiskeerimine ja vajaduse korral selle likvideerimine, kui äriühing ei ole võimeline abi tagasi maksma (37).
(157)
Prantsusmaa kaitstava seisukoha heakskiitmine põhjustaks ka eraettevõtjate ja avalik-õigusliku äriühingute diskrimineerimist. Samal ajal kui riik nõuaks eraettevõtjalt abi tagasi, vajaduse korral kuni selle likvideerimiseni, võiks avalik-õiguslik äriühing seda vältida üksnes põhjusel, et riigile on odavam müüa äriühing pigem negatiivse hinnaga kui nõuda tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mida see on saanud.
(158)
Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et Prantsusmaa ei saa kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja põhimõtet, et vältida 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis sätestatud meetmeid seoses riigiabi mõistega.
(159)
Seega tuleb teha kindlaks, kas kõnealuste meetmetega anti äriühingutele Sernam Xpress või Financière Sernam eelis. Kuna need kaks äriühingut liitusid, siis ei ole vajalik eristada kummalegi antud eeliseid. Kolm muud abi olemasolu kriteeriumi on täidetud: meetmeid on rahastatud avalik-õigusliku äriühingu - SNCF - ressurssidest; SNCF kujutab endast avalik-õiguslikku asutust, mis on riigi väga tugeva järelevalve all; seega saab eelise andmist seostada riigiga. Kuna Sernam Xpress ja Financière Sernam tegutsesid maanteeveo valdkonnas, mis on liidus avatud konkurentsile, oli eelise tõttu risk moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.
3.4.1. Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses
(160)
Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam SA oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. See eelis kanti seejärel teiste varade ja kohustistega üle äriühingule Sernam Xpress.
3.4.2. Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses
(161)
Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam Xpress oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. Komisjon märgib siiski, et SNCF sai äriühingult Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse, mis tühistab 2 miljoni euro suuruse rekapitaliseerimise, mis seega ei andnud äriühingule eelist.
3.4.3. SNCFi võlanõuete kustutamine Sernam SA suhtes
(162)
Nagu selgitatud põhjenduses 33, ei hõlma Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam, SNCFi võlanõudeid Sernam SA-le summas 38,5 miljonit eurot. Neid võlanõudeid kustutades andis SNCF vastava summa ulatuses eelise äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.
3.4.4. SNCFi antud garantiide kohta
(163)
Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam andis SNCF järgmised garantiid:
-
võttis kohustuse lõpetada kindlaks määratud tähtaja jooksul konkreetse tegevuskoha (Valenton) arendamise, mis on vajalik TBE käitamiseks, makstes hilinemise korral trahvi üks miljon eurot;
-
võttis kohustuse katta võimalik uute käitamiskohtade üüri suurenemine, piirdudes maksimaalselt kolme miljoni euro suuruse vahe kinnimaksmisega;
-
pikendas äriühingust Sernam üleviidud […] raudteelaste tagasipöördumise õigust kolme aastani;
-
pikendas kolme aasta võrra sotsiaalprotokolli, millega tagati […] Sernami töötajatele ümberklassifitseerimine SNCFis vallandamise korral Sernamist;
-
SNCF tagas TBE jätkusuutlikkuse (38) ja juurdepääsu TBE-le (39). Selleks maksis SNCF Sernam Xpressile 3 miljonit eurot.
(164)
Esimese kahe garantii suhtes on selge, et need annavad eelise äriühingule Sernam Xpress ja Financière Sernam. Nende kahe garantii puudumisel oleks pidanud äriühingud Sernam Xpress ja Financière Sernam kõnealuseid kulusid ise toetama.
(165)
TBE garantiide suhtes arvab komisjon, et need vähendavad oluliselt äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam riski. Seetõttu annavad garantiid neile eelise.
(166)
Prantsusmaa sõnul sai raudteelastele antud garantiidest tegelikult kasu SNCF. SNCF viis teatava arvu raudteetöölisi üle tööle äriühingusse Sernam SA. Raudteetöölistel, kelle kulu kattis Sernam SA, oli õigus lihtsa taotluse alusel tagasi pöörduda SNCFi. Erastamise kartuses pikendas SNCF ajavahemikku, mille jooksul raudteetöölised võivad oma õigust kasutada, et vältida nende massilist tagasipöördumist, mis oleks olnud SNCFile kulukam.
(167)
Komisjon leiab, et selle garantii puudumisel oleksid raudteetöölised tegevuse ülekandmise ajal väga tõenäoliselt taotlenud oma tagasipöördumist SNCFi. Sernam Xpress oleks pidanud need asendama uute töötajatega eraõigusliku staatuse all. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks uute töötajate töötasu oleks ilmselt olnud väiksem raudteetööliste omast ning see oleks Sernam Xpressi jaoks hüvitanud lisakulud selle tõttu, et nende töökogemus oli väiksem, või raskuste tõttu, mis tekkisid sellest, et väga lühikese aja jooksul tuli tööle võtta suur arv uusi töötajaid.
(168)
Seoses ümberklassifitseerimise garantii kolme aastani pikendamisega on Prantsusmaa seisukohal, et tegemist on SNCFi tööle võetud teatavate töötajate isikliku õigusega. Äriühingud Financière Sernam ja Sernam Xpress ei ole selle kokkuleppe osalised.
(169)
Komisjon ei ole selle analüüsiga nõus. See garantii muudab töötajate selleks ajavahemikuks äriühingusse Sernam Xpress jäämise ahvatlevamaks, ilma et Sernam Xpress peaks tasuma vähimatki lisakulu.
(170)
Komisjon järeldab, et SNCFi antud garantiid 21. juuli 2005. aasta protokollis, välja arvatud garantii raudteetöölistele, annavad äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam eelise.
(171)
Samas kui esimese kolme aasta garantiide väärtust on lihtne arvudesse panna (üks miljon eurot, kolm miljonit eurot ja kolm miljonit eurot), ei ole see nii töötajate ümberklassifitseerimise garantii puhul. Prantsusmaa pidi kindlaks määrama suurema töötasu, mida Sernam Xpress ja Financière Sernam oleksid pidanud töötajatele nende garantiide puudumise korral maksma, et saavutada sama eesmärk.
3.4.5. Müügihinna kohta
(172)
Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 164 arutles komisjon ka selle üle, kas äriühingu Financière Sernam makstud negatiivne hind vastas turuväärtusele. Selles suhtes märgib komisjon, et vahepeal ühinesid Sernam Xpress ja Financière Sernam ning et äriühingule Financière Sernam antud võimalik abi, mis seisnes liiga kõrges negatiivses hinnas, ei ületanud 57 miljonit eurot, mida Sernam Xpress sai uue abina. Seetõttu ei ole enam vajalik esitada arvamust küsimuse kohta, kas ostja võis abi saada.
3.4.6. Järeldus uue abi olemasolu kohta
(173)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse jaotises 3.4, kujutavad endast uut abi äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.
3.4.7. Siseturuga kokkusobimatus ja tagasinõudmine
(174)
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud ühtegi põhjendust abi kokkusobivuseks siseturuga, järeldab komisjon, et see abi ei sobi kokku siseturuga ning tuleb tagasi nõuda koos intressiga.
(175)
Abi tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad Sernam Xpressi (ühendatud äriühinguks Financière Sernam) majandustegevust.
3.5. LEPINGUST TAGANEMISE KLAUSLI KOHTA
(176)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on lepingust taganemise klausel juhuks, kui Euroopa Komisjon teeb viie aasta jooksul alates läbirääkimiste protokolli sõlmimisest negatiivse otsuse. Ka see klausel võib kujutada endast uut abi. Sellisel juhul seisneks õiguskaitsevahend siiski selle kohaldamata jätmises. See saavutati, kuna klauslit tegelikult ei kohaldatud. Seetõttu ei ole vaja kõnealust klauslit edasi analüüsida.
3.6. ÕIGUSPÄRASE OOTUSE KOHTA
(177)
Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väide, mille kohaselt viis, kuidas komisjoni suhtes vastavalt koostöö kohustusele heauskselt käituti (nagu külaskäik komisjoni 24. novembril 2004 ning nende 21. detsembri 2004. aasta kiri), tekitas õiguspärase ootuse, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam on kooskõlas otsusega Sernam 2 ja ELi õigus ei saa takistuseks olla.
(178)
Prantsusmaa esitatud teave piirdub aga komisjoni teavitamisega varade paketina müügi valikust, ilma et kirjeldataks Sernam SA varade ülekandmise tehingu peamiseid osi. 21. detsembri 2004. aasta teatises komisjonile on üksnes viidatud avatud ja läbipaistva varade võõrandamise protsessi korralduse teatud punktidele eesmärgiga saavutada turuhinnaga müük enne 30. juunit 2005.
(179)
Komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi järgmisele punktile:
1)
asjaolu, et kavandatud võõrandamine tugines kontsernisisesele varade ja kohustiste ülekandmisele ühe juriidilise isiku (Sernam Xpress) piires, millele järgnes teise üksuse võõrandamine (share deal);
2)
asjaolu, et osa kohustistest kanti üle koos varadega ning et Sernam SA kohustisteks jäid üksnes 41 miljoni euro suuruse abi tagasinõudmise korraldus ning SNCFi võlanõuded summas 38,5 miljonit eurot;
3)
asjaolu, et Prantsusmaa oli valmis rekapitaliseerima äriühingud Sernam SA ja Sernam Xpress, juhul kui ülevõtmise pakkumine juhtuks olema negatiivse hinnaga.
(180)
Nende andmete puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik oletada, mil viisil Prantsusmaa lõpuks otsust Sernam 2 rakendab. 21. detsembri 2004. aasta teatise põhjal võib hoopiski eeldada, et võõrandamine toimub kohustisi eraldamata ning positiivse hinnaga, kuna on märgitud, et: „[k]ohe pärast võõrandamist kasutatakse sellest saadud tulu juriidilise isiku Sernam passivate, mille hulka kuulub siseturuga kokkusobimatu abi, tagasimaksmiseks tavapäraste riiklike menetluste raames.”
(181)
Kui Sernam SA varade eest pakutava negatiivse hinna puhul selgus rekapitaliseerimise võimalus (kolmas punkt) alles pakkumiste vastuvõtmisel, pidi Prantsusmaa olema üldiselt teadlik põhimõttest müüa varad koos osa kohustistega (teine punkt) juba siis, kui ta koostas oma 21. detsembri 2004. aasta teatist. Igal juhul ei saa Prantsusmaa ametiasutused väita, et neil oli õiguspärane ootus, kui nad ei olnud neist sisulistest tõsiasjadest teavitanud komisjoni 21. detsembril 2004 ega pärast seda.
(182)
Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskusi otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad kindlasti pidanud pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduses, mis vastab ELi lepingu artikli 4 lõikega 3 ette nähtud lojaalse koostöö põhimõttele. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (40) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et vastavalt sellele üldpõhimõttele ei või liikmesriik ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevat nõusolekut saamata.
(183)
Lisaks ei andnud komisjon kunagi oma nõusolekut Prantsusmaa rakendatud tehingule kanda Sernam SA tegevus üle äriühingule Financière Sernam.
(184)
Komisjon järeldab seega, et õiguspärasele ootusele ei saa tugineda ei Prantsusmaa ega abisaajad.
4. ABI TAGASINÕUDMINE
(185)
Komisjon järeldas, et otsuse Sernam 2 tingimused ei ole täidetud. Seetõttu rakendati määruse nr 659/1999 artikli 16 kohaselt vääralt otsusega Sernam 2 lubatud abimeetmeid. Kuna Prantsusmaa ei ole põhjendanud abi kokkusobivust siseturuga, siis on abi siseturuga kokkusobimatu. Prantsusmaa peab seega võtma kõik meetmed, et abi koos intressiga tagasi nõuda.
(186)
Abimeetmete summa on 503 miljonit eurot. See hõlmab osa mitmesugusest ümberkorraldamisabist summas 2 938 miljonit franki ehk 448 miljonit eurot. Abisummad on esitatud 30. aprilli 2003. aasta otsuse tabelis 3, mille peamiseid osi sisaldab järgmine tabel:
(miljonit Prantsuse franki
Algkapital
44
Kahjumi rahastamine 2000
698
Kahjumi rahastamine 2001
252
Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi kapitalisisend
1 300
Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi omakapitalilaen
250
Raudteetöölistega seonduv lisakulu
394
Ümberkorraldamisabi kokku
2 938
(187)
503 miljoni euro suuruse summani jõudmiseks tuleb lisada pagasi- ja pressilepingutega seoses ülekantud abisummad suuruses 34 miljonit eurot ning tarnelepingutega seoses ülekantud summa 21 miljonit eurot.
(188)
Põhjalikumalt on seda käsitletud 23. mai 2001. aasta otsuses Sernam 1.
(189)
Abi tõhusaks ja viivitamatuks tagasinõudmiseks peavad Prantsusmaa ametiasutused esitama kuupäeva, mil eri abisummad abisaaja käsutusse anti (41). Sellest kuupäevast alates tuleb iga meetme puhul arvutada tagastusintressi liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (42).
(190)
Samuti tuleb tagasi nõuda juba otsuses Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi ning lisada sellele samal meetodil arvutatud intress.
(191)
57 miljoni euro suurune reakapitaliseerimine, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA suhtes, ning garantiid, mida SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam (välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid) kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Need uued abisummad tuleb tagasi nõuda koos samal meetodil arvutatud intressiga. Tagasinõutavate summade arvutusmeetodi puhul viitab komisjon käesoleva otsuse põhjendustele 171 ja 189.
(192)
Tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel võib Prantsusmaa arvesse võtta võimalikku summat, mida SNCF sai Sernam SA likvideerimisel seoses 41 miljoni suuruse abi tagasimaksmise (koos intressiga) ja/või omakapitalilaenuga (koos intressiga).
(193)
Juhul kui SNCFi kõik võlanõuded maksti tagasi, siis ei saa Prantsusmaa võtta arvesse summat, mida SNCF tõenäoliselt tagasi nõudis pärast SA likvideerimist, vaid üksnes seda osa tulust, mis jääb alles siis, kui kahest kirjendatud abisummast on maha arvatud Sernam SA kohustisse kantud võlanõuete kogusumma.
(194)
Abi, sealhulgas esialgu äriühingutele Sernam SA ja Sernam Xpress antud abi, tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Sernam Xpressi (liidetud äriühinguga Financière Sernam) majandustegevust, mida enne seda teostas Sernam SA.
(195)
Pole mingit kahtlust, et Sernam Xpress ja selle tegevad tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster jätkasid Sernam SA majandustegevust, kuna Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmisega, mille viis ellu Prantsusmaa, taotleti just seda eesmärki. Lisaks selgub toimikust, et Sernam Xpress, Sernam Services ja Aster jätkasid pärast abi saamist tegevust vastavalt Sernam SA senisele äriplaanile ja sama personaliga. Seejärel lõpetas Financière Sernam, kes oli ainuosanik, 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevuse ja võttis üle selle vara. Seega on Financière Sernam äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane ja selle majandustegevuse jätkaja, sest praegu on just Financière Sernam tegevate tütarettevõtjate Sernam Services ja Aster omanik ning juhib nende tegevust. Lisaks jätkavad Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad Sernam Service ja Aster äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning saavad seega jätkuvalt abist kasu. Lisaks kanti äriühingule Sernam Services 2011. aasta mais Sernami kaubamärgi ülekandmisel üle vara, mida hinnati 15 miljonile eurole, ilma asjakohast vastutasu maksmata. Äriühingu Aster jooksevkontole tehti 2008. aasta märtsis 5 miljoni euro suurune kapitalisisend, mis jäeti 2008. aasta juulis temale; teisest küljest rekapitaliseeriti Aster 2011. aasta detsembris, jättes ta jooksevkontole 5 599 998 eurot. Need kaks tütarettevõtjat said seega kasu esialgselt äriühingule Sernam SA ja Sernam Xpress antud abist ja seda nii seetõttu, et nad kuulusid kontserni ning jätkasid tegevust, kui ka teatavate varade neile ülekandmise ja nende kasuks tehtud rekapitaliseerimise meetmete tõttu.
(196)
Tuleb täpsustada, et Sernam SA loodi Sernam SCS aktsiaseltsiks ümberkujundamise kaudu 2001. aasta lõpus (vt selle kohta otsuse Sernam 2 põhjendus 11). Sernam SCS sai seega endale osa kõnealusest esialgsest abist.
(197)
Äriühingu Financière Sernam ning selle tütarettevõtja Sernam Services suhtes algatati 31. jaanuaril 2012 saneerimismenetlus ning äriühingu Financière Sernam tütarettevõtja Aster suhtes algatati saneerimismenetlus 3. veebruaril 2012. Prantsusmaa ametiasutusi kutsutakse üles määrama kindlaks abisumma koos intressiga, mis tuleb viivitamatult tagasi nõuda, et kirjendada see nende äriühingute kohustistesse,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. 503 miljoni euro suurust riigiabi, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS (millest sai Sernam SA) ning mille komisjon kiitis heaks 20. oktoobri 2004. aasta otsusega 2006/367/EÜ (43), on kuritarvitatud. Abi on siseturuga kokkusobimatu. Abist said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.
2. 41 miljoni suurusest riigiabist, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS ning mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks, said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.
3. 57 miljonit eurot, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA vastu, ning garantiid, mille SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam, välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid, kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
Artikkel 2
1. Prantsusmaa peab artiklis 1 viidatud abi tagasi nõudma äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.
2. Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.
Artikkel 3
1. Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Prantsusmaa tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.
3. Otsuse täitmise käigus võib Prantsusmaa eespool märgitud tingimustel võtta arvesse summat, mille SNCF pärast SA likvideerimist tõenäoliselt tagasi nõudis.
Artikkel 4
1. Prantsusmaa esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
kuupäev, mil iga abisumma anti abisaaja käsutusse, kogusumma (põhisumma ja intress), mis tuleb abisaajalt iga abimeetme puhul tagasi nõuda;
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, millega tõendatakse et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni kogu artiklis 1 viidatud meetmete raames antud abi on täielikult tagasi makstud. Prantsusmaa esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
Brüssel, 9. märts 2012