PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 467/2010,
25. mai 2010,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2004. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 398/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit räni impordi suhtes. Lõplik tollimaksu määr, mida kohaldati vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 49 %. Esialgsed meetmed olid kehtestatud määrusega (EMÜ) nr 2200/90 (3).
(2)
2007. aasta jaanuaris laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas räni on deklareeritud Korea Vabariigist pärinevana või mitte.
2. Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise taotlused
(3)
Pärast 2008. aasta oktoobris avaldatud teadet Hiina RVst pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) sai komisjon 1. detsembril 2008 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi. Lisaks sai komisjon 18. detsembril 2008 taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
(4)
Aegumise läbivaatamise taotluse esitas Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, nimelt 100 % liidu ränitoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(5)
Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas EUSMET (European Users of Silicon Metal) ning selles taotletakse üksnes dumpingu ulatuse uurimist. Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.
(6)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse aegumise läbivaatamise ja dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt kas algmääruse artikli 11 lõike 2 või lõike 3 kohaselt ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteated (6).
3. Uurimine
(7)
Komisjoni talitused teatasid läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitanud liidu tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning Hiina RV ametiasutustele.
(8)
Pidades silmas taotlustes nimetatud Hiina eksportivate tootjate hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäolisuse selgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.
(9)
Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast Euroopa Komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seonduva tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008.
(10)
Komisjonile laekusid vastused 11 Hiina RV äriühingult või kontsernilt. Pärast neilt äriühingutelt saadud teabe analüüsimist selgus siiski, et üksnes vähesed vastused on äriühingutelt, kes eksportisid Euroopa Liitu oma toodetud räni. Seega otsustati, et Hiina RV eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.
(11)
Kõik eespool nimetatud Hiina RV äriühingud või kontsernid kinnitasid ka oma soovi taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt.
(12)
Komisjon saatis Hiina teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt Hiina eksportijalt. Üks neist eksportijatest siiski tühistas hiljem oma taotluse, samas ülejäänud kahe puhul leiti, et nad ei eksportinud uurimisperioodil ELi oma toodetud räni. Seepärast ei arvestatud ka nende kahe äriühingu taotlusi.
(13)
Lisaks esitasid veel kuus Hiina RV äriühingut või kontserni taotlused individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Kolm äriühingut loobusid siiski uurimise käigus koostööst. Kolmest ülejäänud äriühingust müüs üks asjaomast toodet sõltumatule hulgimüüjale. Uurimise käigus ei saanud kindlaks teha, kas müüdud tooted jõudsid lõpuks ELi turule. Kuna seda kontserni ei saa käsitada eksportiva tootjana, tuli tema esitatud individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata. Nagu on märgitud põhjenduses 30, siis ühe äriühingu puhul, kelle koostöö osutus algmääruse artikli 18 mõistes ebapiisavaks, toetuti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. Ühe äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus loeti nõuetekohaseks.
(14)
Kahest ülejäänud äriühingust, kes taotlesid valimisse kaasamist ja individuaalset kohtlemist, tagastas ainult üks küsimustike vastused algatamisteates sätestatud tähtajaks. See äriühing aga ei eksportinud asjaomast toodet Euroopa Liitu.
(15)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid.
(16)
Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.
(17)
Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootjad, 12 kasutajat, kaks kasutajate ühendust, kuus Hiina RV eksportijat/tootjat ning kolm võrdlusriigi tootjat.
(18)
Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Taotluse esitanud ELi tootjad:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Hispaania;
-
Ferropem SAS, Chambery, Prantsusmaa;
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa.
Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:
-
Jinneng Group;
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong;
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai;
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group;
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang;
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group;
-
Bluestar Group;
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou;
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing;
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu;
-
Mudanjiang Group;
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang;
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning;
-
DC/JYKN group;
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Võrdlusriigi (Brasiilia) tootjad:
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco;
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont;
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Kasutajad:
alumiiniumitööstus:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Saksamaa;
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itaalia;
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Itaalia;
keemiatööstus:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksamaa;
-
Wacker Chemie AG, München, Saksamaa;
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Ühendkuningriik.
4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(19)
Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).
(20)
Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(21)
Vaatlusalune toode on sama, mis eelmises uurimises, st Hiina RVst pärit ja CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluv ränimetall (ränisisaldus alla 99,99 % massist). Praegu kombineeritud nomenklatuuris ette nähtud klassifikatsiooni mõistes tähendab see „räni”. Kõrgema puhtuseastmega räni, mille ränisisaldus on vähemalt 99,99 %, mida kasutatakse põhiliselt elektrooniliste pooljuhtide tööstuses, kuulub teistsuguse CN-koodi alla ja ei ole käesoleva menetluse subjektiks.
(22)
Räni toodetakse elektrikaarahjudes ränidioksiidi termilisel taandamisel süsinikuga erinevate redutseerijate abil. Seda turustatakse tükkide, terade, graanulite või pulbrina vastavalt puhtuse rahvusvaheliselt tunnustatud tehnilisele spetsifikatsioonile.
(23)
Räni kasutatakse põhiliselt kahes tööstusharus, keemiatööstuses metüülklorosilaani või triklorosilaani ja tetraklorosilikooni tootmiseks ning alumiiniumitööstuses eri tööstusharudes, peamiselt auto- või ehitustööstuses kasutatavate alumiiniumisulamite tootmiseks, eelkõige esimeseks või teiseks valusulatusteks.
2. Samasugune toode
(24)
Nagu eelminegi meetmete aegumise läbivaatamine, näitas ka seekordne uurimine, et Hiina RVs toodetud ja ELi eksporditud ränil, võrdlusriigis (Brasiilia) toodetud ELi eksporditud ränil ja taotluse esitanud ELi tootjate ELis toodetud ja ELis müüdaval ränil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala.
(25)
Jõuti järeldusele, et kõiki neid tooteid tuleb käsitada algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(26)
Nagu põhjenduses 12 on märgitud, ei eksportinud kolm turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud äriühingut oma toodetud räni Euroopa Liitu või siis tühistasid oma esitatud taotluse. Turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud seega ühegi äriühingu suhtes.
2. Individuaalne kohtlemine
(27)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse üldiselt selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile võimaldatakse seetõttu individuaalset kohtlemist.
(28)
Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:
a)
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
b)
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
c)
suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
d)
valuutat konverteeritakse turukursiga;
e)
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(29)
Esiteks märgitakse, et põhjenduses 12 nimetatud äriühing, kes alguses taotles turumajanduslikku kohtlemist ning siis tühistas oma taotluse, tühistas ka oma individuaalse kohtlemise taotluse. Seega seda taotlust rohkem ei kontrollitud.
(30)
Kuuest äriühingust või kontsernist, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, loobusid kolm koostööst ja üks ei esitanud nõutava tähtaja jooksul vajalikku teavet, see tähendab, et ta takistas algmääruse artikli 18 tähenduses märkimisväärselt uurimist. Neid äriühinguid peetakse koostööst loobujateks ja nende kohta tehakse järeldused kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikes 1.
(31)
Neljale asjaomasele äriühingule või kontsernile teatati kättesaadavate faktide tõenäolisest kasutamisest ja selle põhjustest, ning neile äriühingutele anti algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavaid selgitusi. Sellegipoolest ei saatnud ükski neljast äriühingust uusi tõendeid ega andmeid, mis oleks saadud vastuste puudused kõrvaldanud või muutnud järeldust, et nende suhtes tuleks kohaldada algmääruse artiklit 18.
(32)
Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei saanud kahest ülejäänud kontsernist ühte käsitada asjaomase toote eksportiva tootjana ja tema individuaalse kohtlemise taotlust seetõttu läbi ei vaadatud.
(33)
Vaid ühe eksportija puhul leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumile.
(34)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti järeldus, et äriühingu Jinneng Group suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist.
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriik
(35)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Kuigi esialgses uurimises ja järgnevates meetmete aegumise läbivaatamistes oli võrdlusriigiks Norra, leiti käesoleva uurimise puhul, et Norra turu olukord on hiljem oluliselt muutunud. Räni tootmine Norras on aastatel 2005-2008 vähenenud umbes 20 % ja Norrasse imporditud räni moodustas 97 % siseturul tarbitavast. Uurimisperioodil oli vaid üks omamaine tootja, kes tarnis räni siseturule.
(36)
Seega leiti algatamisteates, et mõlema taotleja soovitatud Brasiilia võiks sobida kolmandaks turumajandusega võrdlusriigiks. Tõepoolest näitas uurimine, et Brasiilia on Hiina RV järel maailma suuruselt teine räni tootja ning et Brasiilia turg on väga konkurentsivõimeline tänu oma seitsmele ränitootjale, kes toodavad mitmesuguse kvaliteediga räni. Samuti selgus, et Brasiilia turgu tuleb pidada avatuks, selle impordimahud on suured ja et import pärineb enamasti Hiina RVst. Kuigi selleks esitati võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Brasiilia võrdlusriigiks valimise kohta.
(37)
Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Brasiilia on võrdlusriigiks kõige sobivam.
3.2. Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis
(38)
Kolm Brasiilia tootjat tegid koostööd ja esitasid teavet Brasiilia siseturul müüdava räni hinna ja koguste kohta. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati eespool nimetatud tootjatelt saadud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
(39)
Uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist Brasiilia siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(40)
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
(41)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(42)
Olenevalt tooteliigist määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimunud kogu müügi müügihindade kaalutud keskmise või ainult tulutoova müügi müügihindade kaalutud keskmise põhjal, võttes aluseks selle riigi kolme tootja esitatud ja kontrollitud andmed.
4. Ekspordihind
(43)
Ainus eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, müüs kogu eksporditava kauba Euroopa Liitu Hiina RVs asuva seotud hulgimüüja kaudu, kes seejärel müüs kauba edasi ELis asuvale sõltumatule kliendile. Ekspordihind arvutati selle eksportiva tootja jaoks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.
(44)
Liidu tootmisharu väitis, et ekspordihinnad ei olnud vabalt määratud, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b. Eelkõige väideti, et Hiina RV tolliasutuste ja eksportijate vahel toimusid hinnaläbirääkimised mõistliku hinnataseme kokkuleppimiseks. Siiski ei olnud selle teema kohta esitatud teave seotud räniga ja seega leiti, et väidetavad läbirääkimised ei mõjutanud lõpptarbijalt sissenõutavat hinda, mis oli asjaosaliste vabade läbirääkimiste tulemus. See väide tuli seega tagasi lükata.
(45)
Liidu tootmisharu väitis veel, et äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuulus riigi omandisse, sai tooraine toetust ja omas olulisi kaubandussuhteid, mis võimaldanuks meetmetest kõrvale hoida. Siiski selgitas uurimine, et kõnealune eksportija ei kuulunud uurimisperioodil enam riigile, seega puudus seesugune riiklik sekkumine tema kaubandustegevusse, mis võimaldanuks äriühingul meetmest kõrvale hoida. Mis puutub tooraine toetustesse, siis peeti neid individuaalse kohtlemise määramise kontekstis ebaoluliseks. Need väited tuli seega tagasi lükata.
5. Võrdlus
(46)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, tehti kohandusi seoses transpordikulude, füüsiliste omaduste erinevuste, kontrolli, käitlemise ja pakkimise kuludega. Samuti tehti üks kohandus artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, arvestades, et seotud hulgimüüja tegutses ka komisjonitasu alusel töötava vahendajana.
(47)
Uurimine näitas, et uurimisperioodi vältel kohaldati eksporditud räni müügi suhtes eksporditollimaksu. Kuna tollimaks mõjutas hindade võrreldavust, leiti, et asjakohane on kohandada ekspordihindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k (muud tegurid, mis mõjutavad hindade võrreldavust).
(48)
Märgitakse, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi samal kaudse maksustamise tasandil, st et arvestati ka käibemaksu.
(49)
Väideti, et kuna räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, tuleks seda asjaolu normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Siiski ilmnes, et selliste ostude pealt makstud käibemaks tuleb maha arvata hoolimata eksportkaupade ekspordikäibemaksu tagastamise süsteemist ja kaupade sihtkohast. Asjaolu, et räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, on seega neutraalne tegur, mis ei mõjuta ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.
(50)
Samuti väideti, et kaudse maksustamise arvesse võtmiseks kasutatud metoodika erines sellest metoodikast, mida kasutati muudel juhtudel, ning et eksportmüügi käibemaks oleks tulnud ekspordihinnast maha arvestada. Märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis b on ette nähtud, et kaudse maksustamise alusel võib teha kohanduse üksnes normaalväärtuse osas ja asjaoludel, mida kõnealuses artiklis kirjeldatakse, kuid praegusel juhul need asjaolud ei kehti. Seega lükati väide tagasi.
6. Dumpingumarginaal
6.1. Äriühingu jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine
(51)
Ainsa eksportiva tootja jaoks, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks nii, et võrreldi kaalutud keskmist ekspordihinda toote tehasest hankimise tasandil (toote kontrollnumbri järgi) ja vastavat toote normaalväärtust, mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool.
(52)
Selle individuaalse kohtlemise saanud ainsa eksportiva tootja jaoks kehtestatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu piiril (tollimaksu tasumata) on 16,3 %.
6.2. Kõigi teiste eksportijate/tootjate jaoks
(53)
Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldada kõigi teiste koostööst loobunud Hiina RV eksportijate/tootjate suhtes, tehti kõigepealt kindlaks koostöötase. Koostöötaset võib pidada madalaks, st koostööd tehti Hiina RVst pärit koguimpordi osas alla 1 %. Seega määrati dumpingumarginaal, mida kohaldada koostööst loobunud Hiina RV äriühingute suhtes, kindlaks Hiina RVst pärit räni keskmise impordiväärtuse (arvutatud Eurostati andmete põhjal, mida on nõuetekohaselt kohandatud nii, et individuaalse kohtlemise saanud äriühingu müügitehingud on välja jäetud) ja toote vastava normaalväärtuse (mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool) võrdlemise teel.
(54)
Üks huvitatud isik väitis, et koostöö taset ei hinnatud õigesti, sest üks koostööd tegev eksportija eksportis Euroopa Liitu olulistes kogustes räni. Nende asjaoludega seoses väideti, et selle eksportija saadetud teavet oleks tulnud arvestada üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel, nagu tehti ka põhjenduses 1 osutatud läbivaatamise käigus. Need väited tuli tagasi lükata, sest leiti, et hinnad, mida see äriühing nõudis oma seotud äriühingult ELis, ei olnud vastavuses turuhindadega.
(55)
Teisalt väideti, et üleriigilise dumpingumarginaali määramisel oleks tulnud kasutada koostööd teinud importijate esitatud andmeid. Nagu põhjenduses 54 on märgitud, ei arvestanud koostööd teinud importijad suure osa impordi puhul turuväärtust ja seega ei peetud nende kehtestatud hindu usaldusväärseteks. Ülejäänud impordikoguste osatähtsust ei peetud üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamiseks piisavalt esinduslikuks. Seega lükati see väide tagasi.
(56)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist võeti üleriigilise dumpingumarginaali määramisel arvesse saadud märkusi normaalväärtusega tootevaliku kohta. Seega võeti võrdlemisel aluseks koostööd teinud importijate esitatud teavet toote tüüpide kohta.
(57)
Eelnevalt esitatud teabe põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 19,0 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS JA KAHJUSTAVA DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Muutunud asjaolude püsivus
(58)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(59)
Selleks et kontrollida, kas uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali tase püsib, võeti vaatluse alla ekspordihindade ja normaalväärtuse muutumised.
(60)
Kõigepealt märgitakse, et viimase läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal, (7) st 12,5 %, on pigem sarnane käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalile kui dumpinguvastaste tollimaksude kehtivale tasemele.
(61)
Uurimisperioodi järgsete ekspordihindade kohta näitavad Eurostati andmed, et hinnad on 2009. aasta esimese 9 kuu jooksul vähenenud ligikaudu 15 %.
(62)
Normaalväärtuse osas näitas uurimine, et ka see vähenes samal ajavahemikul samas proportsioonis. Seega oleks 2009. aasta esimesel 9 kuul eksporditud räni dumpingumarginaal peaaegu samal tasemel kui uurimisperioodil kindlaks tehtud tase.
(63)
Eelnevast lähtub, et Hiina ekspordihinnad on sarnasemad maailmaturu hindadega kui siis, kui esialgsed meetmed kehtestati (8).
(64)
Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu tase on püsivat laadi.
2. Dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel
(65)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas on tõenäoline, et vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel dumping jätkuks ka siis, kui meetmed tühistataks.
(66)
Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil Euroopa Liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse.
3. Tootmisvõimsus, tootmismaht ja tarbimine Hiina RVs
(67)
Oli vaja hinnata, kui suur on räni tootmisvõimsus Hiina RVs kokku. Kuigi huvitatud isikute esitatud statistiliste andmete (9) järgi oli 2008. aasta tootmisvõimsus kokku 2,2 miljonit tonni, selgus uurimise käigus, et see näitaja oli ilmselgelt üle hinnatud, sest selle puhul ei võetud arvesse sulatusahjude sulgemisi (näiteks ränitööstuse ümberkorralduste, majanduskriisi, 2008. aastal Sichuani provintsis toimunud maavärina tõttu) ega seda, et mõnedes piirkondades esines energiaga varustamise kõikumisi, mille tagajärjel tegelik tootmisvõimsus oli madalam, kui olemasolevad statistilised andmed näitasid. Pärast asjakohast andmete kohandamist hinnati, et tegelik tootmisvõimsus oli umbes 1,5 miljonit tonni, mis osutab vähemalt 25 % tootmisvõimsuse tõusule võrreldes 2002. aastaga (põhjenduses 1 nimetatud eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperiood), mil tootmisvõimsus oli hinnanguliselt 600 000 ja 1,2 miljoni tonni vahemikus (10).
(68)
EUSMET väitis, et ta esitas üksikasjalikud arvutused räni tootmisvõimsuse kohta Hiinas, arvestades, et tootmisvõimsuse kasutusaste on 40 %. Tootmisvõimsuse suuruseks hinnati 1,16 miljonit tonni. See väide leiti siiski olevat põhjendamatu, eelkõige kuna ei esitatud dokumente, mis selgitaksid, mille alusel määrati tootmisvõimsuse kasutusaste. Komisjoni kasutatud andmed tootmisvõimsuse kasutusastme kohta olid pärit kontrollitud allikatest, mille esitasid peamised koostööd teinud Hiina RV tootjad ja mida peeti seega sel alal usaldusväärseimaks teabeks. See väide tuli seega tagasi lükata.
(69)
Sama huvitatud isik väitis ka, et sulatusahjud, mis on teatava võimsusega või alla selle võimsuse, suletakse valitsuse otsuse kohaselt, ning see vähendaks ka edaspidi räni tootmisvõimsust Hiina RVs. Siiski leiti uurimise käigus, et kõnealust valitsuse poliitikat ei rakendata kogu Hiina RVs. EUSMET ei esitanud mitte mingeid tõendeid selliste sulatusahjude arvu ja nende mõju kohta kogu tootmisvõimsusele. Ka uurimise käigus ei ilmnenud, et tootmisvõimsus sel põhjusel oluliselt väheneks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(70)
EUSMET väitis veel, et tootmisvõimsus olevat sarnane 2008. aastal Hiina RVs müüdud räni kogusega, st 960 000 tonniga, kuid seda väidet ei kinnitatud ühegi tõendiga. Lisaks mõjutasid müügimahtu mitmed tegurid (näiteks tootmine ladustamiseks, tooraine tarnimine ja olümpiamängudega seonduvad logistilised probleemid) ja seepärast leiti, et müügimahtu ei saa tootmisvõimsusega võrdseks pidada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.
(71)
Mis puudutab toodetud räni koguseid, näitas olemasolevale teabele tuginenud uurimine, et toodetavad kogused suurenesid oluliselt (79 %), st 2002. aastal toodetud 535 000 tonnilt 960 000 tonnini uurimisperioodil. Rakendamata tootmisvõimsuseks hinnati seega uurimisperioodi ajaks konservatiivselt 540 000 tonni, mis on suhteliselt lähedane kogus uurimisperioodil ELis tarbitavatele kogustele ja moodustab peaaegu kahekordse koguse samal ajavahemikus Hiina RV siseturul tarbitud ränist (vt põhjendust 72).
(72)
Samal ajal näitas uurimine, et räni tarbimine Hiina RVs, mis oli uurimisperioodil umbes 280 000 tonni, tõenäoliselt lähiaastatel kasvab, nagu põhjenduses 73 on selgitatud. Tarbimise kasvu tuleb vaadelda mitmete tegurite ja poliitiliste meetmete koosmõjuna ränitööstuses ja selle järgtööstuses. Järgtööstus on Hiina RVs kasvamas ning lähiajal on tehtud ja kavandatakse mitmeid investeeringuid, et rahuldada kasvavat vajadust järgtööstuse toodete järele. Lisaks on Hiina ametiasutused sisse seadnud impordipiiranguid paljude allikate suhtes (nt Saksamaa, Ühendkuningriik, Jaapan ja USA) seoses ühe olulise järgtööstuse tootega (siloksaan), mida varem suurtes kogustes neist riikidest toodi.
(73)
Kuigi poliitilise meetmete, sealhulgas ränitööstuse ümberstruktureerimise täpset mõju on raske hinnata, on mitmed huvitatud isikud viidanud sellele, et Hiina RVs kasvab nõudlus räni järele 2011. aasta lõpuks umbes 580 000 tonnini. See hinnang leitakse olevat põhjendatud.
(74)
Sellest hoolimata, kui arvestada eelnevalt kirjeldatud ennustust siseturu nõudluse kohta ning isegi kui Hiinast pärit eksport muudele turgudele saavutaks sama kõrge taseme kui 2008. aastal (vt põhjendust 79), ületaks tootmisvõimsus nõudlust ikkagi tunduvalt (aastal 2011 umbes 240 000 tonni). Märgitakse veel, et kui pidada silmas käimasolevaid ümberkorraldusi, siis ilmselt ei kasva Hiina RVs mitte üksnes nõudlus, vaid ka tootmisvõimsus ja toodetavad kogused.
(75)
Seoses tõenäolise tootmisvõimsuse kasvuga Hiina RVs esitas EUSMET teabe mitme kavandatava räni tootmise tehase kohta ning väitis, et enamik neist tehastest ei saa teoks. Väited põhinesid suures osas EUSMETi liikmete kommentaaridel ja neid ei peetud põhjendatuks. EUSMET väitis ka, et kui Hiina RV tootmisvõimsus tõenäoliselt kasvab, siis toimub see peamiselt ühe liidu tootja kavandatud projekti arvelt; see liidu tootja suurendaks Hiina RV tootmisvõimsust 100 000 tonni võrra aastas. EUSMETi esitatud teabel puudus tõendusmaterjal ja seega lükati see väide tagasi.
(76)
Sellega seoses väitis EUSMET, et Hiina RV siseturu tarbimine ületab kaugelt tootmise kasvu ja kasvab veelgi. Seega ei suuda Hiina RVs toodetavad kogused Hiina siseturu nõudlust täielikult rahuldada. Nagu juba eespool öeldud, on ilmselge, et Hiina siseturu nõudlus tõenäoliselt tulevikus kasvab. Sellegipoolest ja nagu ka eelnevalt rõhutatud, ei kinnitanud uurimise järeldused EUSMETi esitatud väiteid. EUSMET ei esitanud arvulisi andmeid nõudluse kasvu ega tulevikus toodetavate koguste kohta Hiina RVs, samuti ei esitanud ta muud teavet või tõendusmaterjali oma väite toetuseks, mistõttu ei saanud väidet arvestada.
4. Hiina RVst ELi ja muude kolmandate riikide turgudele imporditava kauba kogus ja hind
(77)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina RVst pärit eksport ELi 113 % ja seda olenemata kehtivatest meetmetest. Kui vaadelda hindu, siis hoolimata uurimisperioodi tõusvatest suundumustest olid need vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad kui ELis kehtivad liidu tootmisharu müügihinnad. Nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 62, oli ELi saabuva räni ekspordihindade dumpingu tase kõrge nii uurimisperioodi ajal kui ka pärast seda.
(78)
Hinnatase ELis oli ikka veel kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudel. See selgitab osaliselt Hiina RV eksportijate suurt huvi ELi turu suhtes, mis püsib hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Seoses sellega märgitakse ka, et Hiina RV eksportijad hoidsid kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale, tehes saadetisi Korea Vabariigi kaudu, (11) mis omakorda kinnitab järeldust, et Hiina RV eksportijad on ELi turust väga huvitatud.
5. Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kogus ja hind
(79)
Hiina RVst pärit eksport muude kolmandate riikide turgudele oli koguseliselt märkimisväärne, ületades isegi Euroopa Liitu suunatud ekspordi mahtu. Tuleb siiski ka märkida, et Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi FOB-hinnad olid 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel üheksal kuul ELi suunatud ekspordi hinnast keskmiselt vastavalt 4 % ja 14 % madalamad (12).
(80)
EUSMET väitis, et komisjoni järeldustes Hiina RVst liitu suunatava ekspordi keskmiselt kõrgemate hindade arvutamisel ei võetud arvesse muudel turgudel müüdavat tootevalikut. Tuleb märkida, et EUSMET ei esitanud mingeid tõendeid kõnealuse väite toetamiseks. EUSMET ei esitanud mingeid andmeid ega selgitusi selle kohta, kui suures ulatuses erines tegelikult kolmandatesse riikidesse eksporditav tootevalik. Esitatud tõendid, mis käsitlesid tootetüüpide hinnaerinevusi, osutasid üksnes ELi turu andmetele ning uurimisperioodi eelsele ajale, st aastatele 2001/2002. Seega ei saanud seda teavet lugeda piisavalt täpseks, et määrata selle põhjal kindlaks tootetüüpide hinnaerinevused uurimisperioodi ajal ja selle järel. Igal juhul ei muutnud olemasolev teave uurimisperioodi kohta põhjenduses 79 esitatud järeldusi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(81)
Kui mitte arvestada USAd (kes kaitseb end Hiina RVst pärit räni vastu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksudega (139,49 %)), siis on Hiina ekspordil vaba juurdepääs muudele suuremate kolmandate riikide turgudele.
(82)
EUSMET väitis, et Hiina RVst pärit räni peamine siht on Aasia turg ning et Jaapani ja Korea turgude osatähtsus suureneb märgatavalt. Ei saa eitada, et Aasia on Hiina RVst pärit räni peamine siht. Isegi kui Jaapani ja Lõuna-Korea turgude tarbimine lähiaastatel suureneks, ei arvata, et kõnealune tarbimise tõus oleks nii suur, et suudaks hajutada räni märkimisväärse ületootmise Hiina RVs. Lisaks näitas uurimine, et Jaapani turg, mis on Hiina RV peamine eksportturg, on Hiina RVst pärit ränist küllastunud.
(83)
EUSMET väitis, et meetmete kehtetuks muutumine ei mõjutaks tarnimist keemiatööstusele. Siiski ei kinnitanud uurimine seda väidet, sest mitmed kasutajad (keemiakaupade ja alumiiniumseadmete tootjad) kinnitasid, et nad tõepoolest tooksid Hiina RVst rohkem toorainet, kui meetmed muutuksid kehtetuks. See argument lükati seetõttu tagasi.
(84)
Eelnevat arvesse võttes eeldatakse, et meetmete kehtetuks muutumise korral maabuks Hiina RV vaba tootmisvõimsus ELi turul.
(85)
Arvestades seda, et uurimisperioodil imporditi räni ELi dumpinguhinnaga, on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral dumping jätkuks. Selles jõuti veendumusele, kui vaadeldi arengut pärast uurimisperioodi lõppu, mil räni imporditi Hiina RVst jätkuvalt hinnaga, mis oli madalam kui uurimisperioodil (vt põhjendust 131).
6. Järeldus
(86)
Uurimine näitas, et asjaomase toote ekspordimaht ELi suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ning et uurimisperioodil tehti kindlaks, et kõnealuse impordi dumpingu tase on oluline.
(87)
Pidades silmas uurimisperioodi ajal Hiina RVs esinenud vaba tootmisvõimsuse olemasolu ja hoolimata Hiina RV siseturu nõudluse kasvust, on ülimalt tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral eksporditaks Hiina RVst ELi dumpinguhinnaga olulistes kogustes räni. Hiina RV siseturu nõudlus ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada ja ELi turg on ainus oluline turg, kuhu ületootmine suunata. ELi turg on tõesti Hiina RV eksportijate jaoks atraktiivne, sest ELi tarbijatelt saadav hind on keskmiselt kõrgem, kui see, mida saadakse kolmandate riikide tarbijatelt. Hiina eksportijate huvi ELi turu vastu tõendab ka see, et varasemalt on meetmest kõrvalehoidumiseks kasutatud eksportimisvõimalusi teiste riikide kaudu.
(88)
Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.
E. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(89)
Kolm kaebuse esitanud liidu tootjat esitasid täidetud küsimustiku ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. Kaebuse esitajate toodang moodustab liidu tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
F. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Sissejuhatavad märkused
(90)
Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kolm tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni, siis tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 liidu tootmisharu ja tarbimist käsitlevad konkreetsed näitajad indekseerida. Eurostati andmeid tuli kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide esitatud andmeid räni impordi kohta; liikmesriigid nõudsid nende andmete käsitlemist konfidentsiaalsena ning seetõttu tuli nende esitatud andmed samuti indekseerida.
2. Liidu tarbimine
Tabel 1
Liidu tarbimine (müügimahu alusel)
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
115
118
121
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
15 %
3 %
3 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja kohandatud Eurostati statistika.
(91)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liitu müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati kohandatud andmetele.
(92)
Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1, suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 21 %.
3. Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
Tabel 2
Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
Indeksid
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Impordimaht
100
183
168
213
Turuosa
100
159
143
176
CIF-impordihind (eurot/tonn)
100
106
120
188
Allikas: Kohandatud Eurostati statistika.
(93)
Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiina RVst pärit impordi maht 113 %, samas kui liidu tarbimine suurenes 21 %. Need andmed hõlmavad ka räni importi Korea Vabariigist, kuna 2007. aastal laiendati dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse tulemusena meetmeid ka selle riigi suhtes. Hoolimata kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil 76 protsendipunkti võrra ja on kaugelt suurem 2002. aasta (mis oli eelmise uurimise uurimisperiood) 3,9 % suurusest turuosast. Valdav osa, st 90 % Hiina RVst imporditud kogusest toimus siiski seestöötlemiskorra raames, mille puhul tollimaksude tasumine oli peatatud.
(94)
Hiina RVst pärit räni keskmised impordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 88 %. Kõige suurem hinnatõus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
(95)
Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati kohandatud statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad ei löönud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihindu alla. Hiina keskmised impordihinnad sisaldasid ka Hiinast pärit seestöötlemiseks mõeldud räni müüki. Tuleb märkida, et seestöötlemiseks mõeldud räni (mis moodustas valdava osa Hiina impordist) hinnad olid uurimisperioodil keskmiselt 15 % kõrgemad kui vabasse ringlusse lastava räni hinnad.
(96)
Eespool kirjeldatut arvestades leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.
4. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
Tabel 3
Import muudest kolmandatest riikidest (maht)
Indeksid
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Norra
100
114
100
113
Brasiilia
100
113
123
93
Venemaa
100
39
114
116
Bosnia ja Hertsegoviina
100
202
165
174
Muud kolmandad riigid
100
110
101
118
Kokku
100
112
112
110
Turuosa
100
97
95
91
Allikas: Eurostat.
Tabel 4
Import muudest kolmandatest riikidest (keskmised hinnad)
Indeksid
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Norra
100
93
101
128
Brasiilia
100
98
108
149
Venemaa
100
130
116
170
Bosnia ja Hertsegoviina
100
102
116
163
Muud kolmandad riigid
100
112
116
119
Kokku
100
100
108
145
Allikas: Eurostat.
(97)
Kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina RV ja Korea Vabariigi imporditud räni kogumaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 10 %, siis sellise impordi turuosa vähenes uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Peamised liitu eksportijad olid Brasiilia, Norra ja Venemaa, uus tarneallikas oli Bosnia ja Hertsegoviina.
(98)
Nendest riikidest pärit impordi hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 45 %. Need olid keskmiselt 15 % kõrgemad kui Hiina hinnad, välja arvatud uurimisperioodil, kui need olid 5 % madalamad.
5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Tabel 5
Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Indeks
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Toodang
100
94
108
107
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-6 %
14 %
0 %
Tootmisvõimsus
100
102
112
114
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
2 %
11 %
2 %
Tootmisvõimsuse rakendamine
100
92
96
94
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-8 %
3 %
-2 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(99)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine 7 % võrra. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringute tulemusena üldiselt 14 %. Tootmisvõimsuse rakendamine aga vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Sellist arengut vaadeldes tuleb silmas pidada liidu tarbimise märkimisväärset 21 % tõusu samal perioodil.
5.2. Varud
Tabel 6
Varud
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
91
82
82
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-9 %
-9 %
0 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(100)
Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See tulenes suurest nõudlusest, eelkõige 2007. aastal ja uurimisperioodil, mis olid majandustsüklis väga soodsad ajad. 2005. aastal moodustasid varud umbes 27 % liidu tootmisharu ELi müügimahust, kuid uurimisperioodi ajal kahanesid need 19 %-le ELi müügimahust.
5.3. Müük, turuosa ja hinnad
Tabel 7
Müügimaht ja väärtus
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Müügimaht (indeks)
100
103
116
118
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
3 %
13 %
2 %
Müügiväärtus (indeks)
100
105
132
178
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
5 %
27 %
45 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
Tabel 8
Liidu tootmisharu turuosa
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
89
98
98
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-11 %
9 %
-1 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika.
Tabel 9
Liidu tootmisharu ühiku müügihind
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
102
114
150
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
2 %
12 %
37 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(101)
Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Samal ajal kasvas müügiväärtus 78 %, kusjuures peamine kasv 2007. aastal ja uurimisperioodil tulenes nõudluse kasvust räni turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes uurimisperioodil siiski kahe protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine nagu ka tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine vaatlusalusel perioodil (nagu põhjenduses 99 märgitud) näitas, et liidu tootmisharu ei suutnud ränituru nõudluse ja tarbimise kasvu täielikult ära kasutada, seda eriti turuosa puhul.
(102)
Liidu tootmisharus kehtinud ühiku müügihinnad suurenesid 2007. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, sest neil kahel aastal oli räniturul kõrge nõudlus, mis tingis eriti kõrged hinnad. Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid seega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 50 %. Müügihindade oluline suurenemine koosmõjus tootmiskulude vähese suurenemisega mängisid liidu tootmisharu finantsolukorra paranemisel olulist rolli.
5.4. Liidu hindu mõjutavad tegurid
(103)
Nõudluse kõrge tase kogu vaatlusaluse perioodi vältel viis märkimisväärse hinnatõusuni. Kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RVst pärit impordi hinnatase järgis samuti kasvavaid hinnatrende, nagu liidu tootmisharugi.
(104)
Vaatlusalusel perioodil suurenesid kulud tootmisühiku kohta keskmiselt 21 %, samas kui sellele vastav keskmine ühiku müügihind kasvas 50 %.
5.5. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 10
Tööhõive
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
93
91
100
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-7 %
-2 %
9 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
Tabel 11
Tootlikkus
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
101
119
108
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
1 %
18 %
-11 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
Tabel 12
Töötasu (eurot töötaja kohta)
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
94
107
117
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-6 %
13 %
10 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(105)
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tööhõive stabiilne, kusjuures keskmised töötasud kasvasid 17 %. Samal ajal suurenes tootlikkus tänu tootmismahu kasvule 8 %.
5.6. Kasumlikkus
Tabel 13
Kasumlikkus
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
161
389
671
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
61 %
228 %
282 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(106)
Liidu tootmisharu kasumlikkus kasvas 2005. aastast kuni uurimisperioodini peaaegu kuus korda ning jõudis uurimisperioodil kõrgele tasemele. Need 2007. aasta ja uurimisperioodi suured kasumid tulenesid ränituru nõudluse kasvu tulemusena suurenenud müügihindadest, mis omakorda oli tingitud sellest, et valitsevad majandustingimused olid erakordselt soodsad. Seda hoolimata asjaolust, et kõnealuse perioodi jooksul suurenesid tootmiskulud 21 %.
5.7. Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 14
Investeeringud ja investeeringutasuvus
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
135
310
717
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
35 %
174 %
408 %
Investeeringutasuvus
7 %
14 %
47 %
96 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(107)
Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud oluliselt, st kuus korda, ja sellele vastav kasumi suurenemine oli 30 %. Liidu tootmisharu näitas selgelt oma suunitlust liidu räniturule, sest investeeringuid tehti tootmisvõimsuse suurendamiseks, kas siis uute seadmete paigaldamiseks või olemasolevate asendamiseks. Lisaks investeeriti solaarenergia tootmises kasutatava kõrge puhtusastmega räni tootmisprotsessi. Sellel uuel tootel on tulevikus väga head väljavaated.
(108)
Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest) kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega.
5.8. Rahakäive
Tabel 15
Rahakäive
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
114
348
672
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
14 %
233 %
325 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(109)
Rahakäive järgis sama positiivset suundumust mis kasumlikkus, kasvades vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.
5.9. Kasv
(110)
Vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise olulist kasvu täiel määral ära kasutada, toodeti 80 % tootmisvõimsusega ning turuosas kaotati 2 protsendipunkti. Hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes tarbimine peamiselt Hiina RVst pärit impordi arvelt, kusjuures peamised kogused turustati seestöötlemiskorra alusel.
5.10. Dumpingumarginaali suurus
(111)
Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks määratud esialgses uurimises; seda näitasid nii ainsa koostööd teinud ja individuaalse kohtlemise saanud eksportiva tootja andmete kui ka kättesaadavate faktide põhjal tehtud arvutused.
5.11. Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(112)
Liidu tootmisharu suutis positiivse majandusolukorra tingimustes varasema dumpingu mõjudest taastuda, seda eelkõige müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse seisukohast. Tuletatakse siiski meelde, et dumpingumarginaalid olid jätkuvalt kõrged.
5.12. Liidu tootmisharu eksport
Tabel 16
Liidu tootmisharu ekspordimaht
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks
100
72
168
27
Muutus võrreldes eelmise aastaga
-
-28 %
96 %
- 141 %
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(113)
Liidu tootmisharu ränieksport vähenes vaatlusalusel perioodil, eelkõige uurimisperioodi jooksul, üle poole võrra. Kuigi võrdlemisel võiks see langus tunduda dramaatiline, on ta absoluutnäitajate taustal vähem märgatav, sest liidu tootmisharu ei ole ekspordile orienteeritud. Liidu tootjad on eelkõige liidu turule orienteeritud. Tuleks siiski märkida, et mõned liidu tootjad omavad seotud äriühinguid väljaspool ELi, neis toodetakse kohapeal ja müüakse toodangut kohalikel turgudel, vähendades seega vajadust EList pärit ekspordi järele.
5.13. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(114)
Dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selgelt positiivne mõju. Vaatlusalusel perioodil arenesid positiivselt kõik peamised kahjunäitajad (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müügimaht, müügihind, investeeringud, kasumlikkus ja rahakäive). Uurimisperioodil saadud kasum peegeldab tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga.
(115)
Liidu tootmisharu turuosa seisukohast annab väike langustrend siiski tunnistust tekitatud kahjust, sest hoolimata olemasolevast tootmisvõimsusest ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise suurenemisest kasu saada.
(116)
Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.
G. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta
(117)
Tuletatakse meelde, et hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes Hiinast pärit import oluliselt ja võttis üle olulise osa kolmandatest riikidest pärit impordi kaotatud turuosast. Hiina RV eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki suures mahus. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et hiinlased ei jätka dumpingut. Kui uurimisperioodil ei oleks meetmeid võetud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.
(118)
Märgitakse veel, et pärast 2007. aastal toimunud meetmetest kõrvalehoidmise menetlust laiendati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. Meetmete laiendamisel olid positiivsed tagajärjed, sest räni import Korea Vabariigist langes järsult.
(119)
Uurimine näitas, et Hiina RV tootjad omasid uurimisperioodil märgatavaid tootmisvõimsuse varusid, st 540 000 tonni. Hoolimata eeldatavast nõudluse kasvust Hiina RVs, arvatakse et tootmisvõimsuse ülejääk lähiaastatel püsib, nagu põhjenduses 74 märgitud.
(120)
Nagu varem selgitatud, on liidu turg Hiina RV jaoks peamine müügikoht, sest teine peamine Hiina eksporditurg USA on kehtestanud Hiina suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud ja seega on USA turg Hiina ekspordi jaoks praktiliselt suletud.
(121)
Hiina RVst pärit impordi hinnad leiti olevat kolmandate riikide impordihindadest keskmiselt 15 % võrra odavamad ning üksnes uurimisperioodil olid need hinnad 5 % kõrgemad. Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suunataks liidu turule suures koguses eksporttooteid hindadega, mis on kolmandate riikide omadest väiksemad, ning üldiselt mõjuks see hindu alandavalt.
(122)
EUSMET väitis, et 56 % suurune kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa võrrelduna Hiina RV impordi suhteliselt väikese turuosaga oleks võinud mõjutada liidu tootjate turuosa uurimisperioodil märgatavalt enam, sest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid 5 % madalamad Hiina RV impordihindadest. Sellega seoses leiti, et hoolimata sellest, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid uurimisperioodil 5 % madalamad kui Hiina RVst pärit impordihinnad, langes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal varasema impordi turuosa 4 % võrreldes Hiina RVst pärit impordi turuosa suurenemisega, mis oli 34 % (vt 2. ja 3. tabel). Samal ajal püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena. Seetõttu ei saa järeldada, et kolmandatest riikidest pärit impordil oli uurimisperioodil liidu tootmisharu turuosa suhtes otsustav mõju.
(123)
Väideti ka, et komisjon ei arvestanud Hiina RVst pärit ekspordi hindade tõenäolist arengut hinnates tootmiskulude tõenäolist suurenemist, mille aluseks on nimelt elektrihindade tõus, toiteallikate vähesus, suurenenud investeeringud, kõrge inflatsioon, tooraine hindade tõus ja rahvusvahelised transpordikulud. Isegi kui Hiina RVs elektrihinnad tõuseksid, ei ole see ainus oluline kulutegur. Lisaks ei esitatud mingeid tõendeid elektrihindade tõusu ulatuse ja selle täpse mõju kohta kogukuludele ja neist lähtuvatele müügihindadele. Mis puutub muudesse teguritesse, on need kas puhtalt spekulatiivsed ja/või neid ei põhjendatud või nende kogust ei täpsustatud piisavalt, et nende alusel saaks teha põhjendatud järeldusi. Tuleb samuti märkida, et ekslik oleks oletada, et ekspordihinnad põhinevad just tootmiskulude tasemel, sest mitmed muud tegurid, nagu riiklik poliitika või tarnimise ja nõudluse küsimused, võivad hinnataset samuti mõjutada.
(124)
Leiti ka, et nendel kolmandate riikide turgudel, kus dumpinguvastased tollimaksud puudusid, olid Hiina RVst pärit ekspordi hinnad uurimisperioodil madalama tasemega kui ekspordihinnad liitu.
(125)
Seetõttu järeldati, et eksisteeris dumpingu jätkumine ja tõenäosus dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemiseks, mis avaldaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidus vähemalt lühiajaliselt survet hindade alandamiseks. Eelnevat arvesse võttes ei ole põhjust arvata, et Hiina RV tõstaks hindu. Seega leiti, et kahju võib tõenäoliselt korduda ja see võib liidu tootmisharu kasumlikkust ja uurimisperioodil täheldatud finantsolukorra taastumist negatiivselt mõjutada.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule - näidustused ja tõenäoline areng uurimisperioodi järgsel perioodil
(126)
Ajal, mil tarbimine suurenes, vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa, samas kui Hiina RVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt. Nende vastuoluliste näitajate taustal (liidu tootmisharu üldine taastumine, kuid turuosa kaotus) ja arvestades tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga, uuriti uurimisperioodijärgseid arenguid, et saada selgem ettekujutus tõenäolistest tulevikusuundadest. Samuti tuleb meelde tuletada, et ülemaailmne majanduskriis ja selle mõjud nõudlusele ja tarbimisele võivad samuti mõjutada hindade allasurumisest põhjustatud kahju kordumise tõenäosust.
(127)
Ajavahemikuks 2009. aasta jaanuarist septembrini Eurostati kohandatud andmete ja liidu tootmisharult ELi müügimahtusid ja hindade arengut käsitleva teabe alusel oli selgelt ja jätkuvalt täheldatav liidu tootmisharu müügimahu langustrend liidu turul. Müügimaht ulatus 52 %ni müüdud kogustest vastava 2008. aasta üheksakuulise perioodi jooksul, kuid keskmised müügihinnad jäid samale tasemele nagu 2008. aastal tänu pikaajalistele müügilepingutele ja tootmise vähendamisele.
(128)
Mis puutub liidu tootmisharu kasumlikkusesse, siis see on vähenenud märkimisväärselt. Kasumitase kahanes pidevalt ja langes väga madalale, jäädes isegi alla esialgsel uurimisel määratud sihtkasumi taset (6,5 %).
(129)
Märgitakse, et ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes nõudlus ELis märgatavalt. See mõjutas negatiivselt liidu turu müügimahte ja kasumlikkust. Liidu tootmisharu finantsolukord oli häiritud ja see muutis liidu tootmisharu veelgi haavatavamaks. Sellises olukorras ei oleks liidu tootmisharu olnud võimeline toime tulema Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevate koguste negatiivsete tagajärgedega. Tõenäoliselt halveneks see olukord sellise impordi surve tagajärjel veelgi.
(130)
Hiina RVst pärit import vähenes nii mahtude kui ka hindade osas, kuid mahtude osas kõige rohkem. Hiina RVst pärit impordi hinnad vähenesid rohkem kui liidu tootmisharu hinnad (vastavalt üle 8 % ja 2 %). Uurimisperioodile järgneval perioodil ei täheldatud ei hinna allalöömist ega dumpinguhinnaga müüki. Kuid kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks võetud, oleksid Hiina RVst pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad 3 % võrra alla löönud ja selle tagajärjel oleks müük vähenenud 11 % võrra. Lisaks leiti, et juhul kui meetmed oleks tühistatud, siis oleksid vabale turule suunatud impordi koguste hinnad liidu tootmisharu vastavad hinnad 22 % võrra alla löönud ning müük oleks vähenenud kuni 38 % võrra.
(131)
Leiti ka, et Hiina RVst pärit ekspordi hinnad selliste kolmandate riikide turgudele, mis ei olnud kaitstud dumpinguvastaste meetmetega, olid veelgi madalamad liitu suunatud ekspordi hindadest võrrelduna uurimisperioodil kindlaks tehtud hindadega, nagu põhjenduses 123 märgitud. See näitab, et majanduslanguse ajal suureneb hinnalanguse surve.
(132)
Eespool märgitu põhjal, ning arvestades liidu tootmisharu finantsolukorra selget langevat suunda, järeldati, et meetmete kehtetuks muutumise korral on kahju kordumine tõenäoline.
3. Järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta
(133)
On jõutud järeldusele, et kui meetmed tühistataks, suureneks tõenäoliselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus liitu märgatavalt ning hinnad surutaks alla. See olukord ei seaks ohtu mitte ainult liidu tootmisharu poolt tootmise arendamiseks ja ajakohastamiseks tehtud suuri investeeringuid, vaid ohustaks ka tulevikuturu seisukohast olulise, solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmise arendamist. Lisaks suurendab kahju kordumise tõenäosust ka hiljutine majanduslangus.
H. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(134)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/edasimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
(135)
Tuleb meenutada, et eelmise läbivaatamise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine meetmete aegumise läbivaatamine; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju.
(136)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu tõenäolise jätkumise ja kahju tõenäolise kordumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.
2. Liidu tootmisharu huvid
(137)
Tuletatakse meelde, et 2007. aasta ja uurimisperioodi kõrged kasumimarginaalid tulenesid müügihindade tõusust. Arvatakse, et see tendents lähiaastatel ei jätku.
(138)
Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust ja konkurentsivõimelisust ning suutlikkust kohaneda muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid eelkõige vaatlusaluse perioodi kõigi peamiste kahjunäitajate positiivne areng. Meetmete kehtivuse pikendamine pärast viimast aegumise läbivaatamist aitas kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra taastumisele, eelkõige liidu turu hinnataseme taastumisele.
(139)
Vaatlusalusel perioodil näitas liidu tootmisharu selgelt oma orienteeritust liidu räniturule ja parandas märgatavalt turu toimimise tõhusust. Liidu tootmisharu tegi suuri investeeringuid ja suurendas mitte üksnes tootmisvõimsust, vaid arendas ka teadus-ja tehnoloogiaalaseid saavutusi metallurgias, et toota solaarenergiatööstuses kasutatavat kõrge puhtusastmega räni.
(140)
Sellise solaarenergia tootmisel kasutatava räni turg on uus turg, millel on suurepärased tulevikuväljavaated tänu eeldatavale solaarenergia kasutamise suurenemisele lähiaastatel. Liidu tootmisharu jaoks on seega äärmiselt oluline sel turul kaasa lüüa. Sellega seoses on kahel liidu tootjal kavas ehitada ELis kaks uut tehast solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmiseks, et katta osa liidu turu vajadustest. Tuleb märkida, et need uude nišiturgu tehtud investeeringud sõltuvad suuresti sellest, kas räni tavapärane tootmine ELis jätkub, sest räni on solaarenergia tootmisel kasutatava räni peamine tooraine.
(141)
Üks liidu tootja on teatanud plaanist investeerida uutesse tehastesse Hiina RVs, et katta Hiina RV turu eeldatavasti kasvavaid vajadusi nii traditsioonilise räni kui ka solaarenergia tootmisel kasutatava räni osas.
(142)
Nagu juba eespool öeldud, kui meetmetel lastaks aeguda, oleks kahju kordumise tõenäosus kõrge ja see ohustaks liidu tootmisharu poolt hiljuti tehtud investeeringuid. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.
3. Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid
(143)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele/kaubandusettevõtjatele. Vastused saadi kahelt sõltumatult importijalt, kes olid ka vaatlusaluse toote kasutajad. Nende äriühingute märkusi käsitletakse alljärgnevalt kasutajate huve käsitlevas punktis. Üks importija/kaubandusettevõtja andis endast teada, kuid ei vastanud küsimustikule.
(144)
Arvestades asjaolu, et lisaks importimisele Hiina RVst, on neil importijatel dumpinguvastastest tollimaksudest vaba juurdepääs räni tarnimiseks mõlemalt liidu tootjalt ja kolmandate riikide tootjatelt, näiteks Norra ja Brasiilia tootjatelt, kelle turuosa moodustab üle 56 % liidu turuosast, leitakse, et liidu turu konkurentsivõime on tagatud.
(145)
Eelneva põhjal ja arvestades, et ükski kaubandusettevõtja ei teinud koostööd ega esitanud vastuväiteid, jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate/kaubandusettevõtjate finantsolukorrale ja et meetmete jätkumine ei kahjustaks importijate huve.
4. Kasutajate huvid
(146)
Tuletatakse meelde, et EUSMET (keemiatoodete kasutajate ühendus) soovis, et praegune vahepealne läbivaatamine piirneks dumpinguga. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele sõltumatutele kasutajatele ja nende ühendustele. 12 kasutajat tegid uurimise raames koostööd; mõned neist importisid peamiselt Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames. Lisaks tegi koostööd veel üks kasutajate ühendus, kes esitas märkused.
(147)
Liidus kasutatakse räni tööstuslikult peamiselt keemia- ja alumiiniumitööstustes, kus tarbimine moodustab vastavalt 60 % ja 40 % liidu tarbimisest.
(148)
Keemiatööstuse jaoks on räni peamiseks tooraineks mõlema räni tootmisel ja seda kasutatakse mitmesuguste rakenduste puhul, eelkõige auto- ja ehitustööstuses, ning polüräni kasutatakse elektroonikatööstuses ja solaarenergia tootmises. Räni osa tootmiskuludes erinevate ränitoodete ja polüräni tootmise puhul ulatub 2 %-st 35 %-ni, olenevalt järgtööstuse tootetüüpide tootmisprotsessist. Siiski ulatub räni osakaal ränitoodete tootmise kogukuludes 11 % ja 21 % ning polüräni puhul on see 2 % ja 10 % vahel. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (keemiatööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 % ja 4 % vahel. Muude keemiatööstuse tootjate puhul on mõju veelgi väiksem.
(149)
Mõned uurimise käigus koostööd teinud keemiatööstuses tegutsevad äriühingud importisid Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames ja seega dumpinguvastaste tollimaksudeta. Nad väitsid siiski, et nad ei saanud tollimaksu täielikult eirata ega seda oma toodete tarbijatele ümber suunata ning et seestöötlemiskord ei vähenda koormust, mida kehtivad meetmed kaasa toovad, sest need äriühingud pidid eraldama olulisi ressursse tolli- ja muude haldusmenetluste jaoks. Enamgi veel, nad leidsid, et nad on sunnitud investeerima uute tehaste ehitamisse Hiina RVs, et nad saaksid olla lähemal odavale toorainele ja seega konkurentsivõimelisemad Aasia turul.
(150)
Alumiiniumitööstuses on räni samuti oluline tooraine, mida kasutatakse alumiiniumi rafineerimiseks survevalusulamite tootmisel. Selliseid sulameid kasutatakse peamiselt auto- ja ehitusmaterjalide tööstuses. Räni osa nende tootmiskuludes ulatus 8 %-st 10 %-ni, olenevalt nende poolt kasutatava räni jääkide kvaliteedist. Enamik koostööd teinud alumiiniumi rafineerijaid ostsid räni kolmandatest riikidest ning ei maksnud dumpinguvastaseid tollimakse hoolimata asjaolust, et nende toodang oli peamiselt suunatud liidu turule ja nad ei saanud seega seestöötlemise korda kasutada. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (alumiiniumitööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 %. Muude alumiiniumitööstuse kasutajate puhul on mõju veelgi väiksem. Uurimise käigus selgus, et rafineeritud alumiiniumi tootjate kasumlikkus ei olnud kuigi suur ning seega mõjutasid ränihinna tõusud nende niigi väikest kasumimarginaali negatiivselt.
(151)
Keemiatööstuses töötab umbes 14 000 töölist ja alumiiniumitööstuses 6 000. Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive keemiatööstuses 8 % võrra, alumiiniumitööstuses oli tööhõive stabiilne.
(152)
Kõik kasutajad olid tõsiselt meetmete jätkamise vastu, seda põhjustel, et meetmed on kehtinud liiga kaua, et need meetmed on kunstlikult räni hinnataset liidu turul tõstnud (olenemata räni päritolust) ja et liidu tootmisharule ei ole uurimisperioodil kahju tekitatud. See väide ei ole siiski põhjendatud, kui arvestada, et Hiina RV eksportijate sellise räni turuosa, mis on suunatud töötlemiseks oma riiki, on väga suur ja et vabasse ringlusse suunatava räni konkurentsitase on kõrge. Kuigi tõepoolest leiti, et enamik liidu tootmisharust kahju ei kannatanud, tuleb aegumise läbivaatamise käigus silmas pidada ka kahju taastekkimise tõenäosust. Nagu eespool selgitatud (vt eelkõige põhjendus 133), leiti antud olukorras, et kahju taastekkimine on tõenäoline.
(153)
EUSMET väitis, et liidu turul esines uurimisperioodil räniga varustamises puudusi, ja tõendas seda väitega, et kolmandate riikide tootjad ei suutnud täita mõnede EUSMETi liikmete tellimusi. See väide ei leidnud siiski kinnitust. Hinnates toodete kättesaadavust turul võttis EUSMET arvesse üksnes liidu tootjate toodangut ning ei arvestanud importi kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RV toodangut, mis turustati seestöötlemise korra raames. Seega korratakse veel kord, et puudusi ei esinenud ja et turu nõudlust suudeti täita tänu liidu tootmisharu ja impordi müügimahtudele.
(154)
EUSMET väitis ka, et liidu tootmisharu piirab omavoliliselt tootmist, sulgedes aeg-ajalt tehaseid ning piirab seeläbi müüki liidu turul, et hoida hindu kontrolli all. Üks liidu tootja on tootmist aega-ajalt sulgenud, kuid üksnes perioodiks, kus neil oli piisavalt varusid pikaajaliste tarnelepingute täitmiseks. Veel ühel liidu tootjal esines mõningaid tootmispause, kuid üksnes uurimisperioodi järgselt ja hiljem need ei kordunud. Seega ei peetud EUSMETi väidet, nagu oleksid need sulgemised seotud hindade kontrollimisega, põhjendatuks.
(155)
Kasutajad sooviksid loomulikult parema konkurentsivõime saavutamiseks vaba juurdepääsu odavale toorainele. Nad peavad tarneallikate vabadust oluliseks, sest piiramatu ligipääs räni toorainele on nende meelest edaspidi veelgi olulisem, kuna eeldatavalt suureneb - 2013. aastaks nõudlus räni järele, seda peamiselt seoses solaarenergia projektidega. EUSMET väitis, et oodatava nõudluse suurenemisega liidu räniturul 2013. aastal, suurenevad väidetavalt puudused räniga varustamises. Sellegipoolest näitavad andmed, mille põhjal see oletus tehti, et liidu tarbimine on isegi 2013. aastal madalamal tasemel kui vaatlusaluse perioodi räni tarbimine. Seega ei ole põhjust arvata, et tulevikus ei suudeta räni nõudlust rahuldada. Samuti ei saa tarneallikate valimise vabadust tuua põhjenduseks dumpingu aktsepteerimisele. Liidu turu konkurentsivõime hoidmiseks on vaja kõigile ettevõtjatele võrdseid võimalusi.
(156)
Keemiatööstuses tegutsevad kasutajad märkisid veel, et liidu tootmisharu jääks oluliseks tarneallikaks, et tagada vaatlusaluse toote kiire kättesaadavus, tarnimise teatav usaldusväärsus ja järjepidevus ning toote parem kvaliteet võrreldes Hiina omaga.
(157)
Uurimine näitas, et kehtivatele meetmetel ei olnud nende kasutajate äritegevusele olulist negatiivset mõju. Mõned keemiatööstuses tegutsevad kasutajad suurendasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt Hiina RVst pärit räni importi ja enamiku kasutajate finantsolukord oli hea. Kokkuvõttes ja nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise puhul leiti, ei avaldaks meetmete jätkumine tööstuslikele kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, pidades silmas ka asjaolu, et dumpinguvastaste tollimaksude taset kavandatakse oluliselt vähendada.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(158)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.
I. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(159)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed säilitatakse, kuid nende tollimaksude suurust vähendatakse. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.
(160)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist.
(161)
Seega kehtestatakse meetmed kindlakstehtud dumpingumarginaali tasemel; st 16,3 % ühe kontserni jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, ja 19,0 % kõigi teiste äriühingute jaoks.
(162)
Seega tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (13) Korea Vabariigist lähetatud räni impordile (olenemata sellest, kas see import deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) laiendatud meetmeid algmääruse artikli 13 kohaselt teostatud uurimise tulemusena säilitada, kuid tasemel mis on sätestatud põhjenduses 161.
(163)
Korea Vabariigi eksportijad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et võimaldada komisjonil kindlaks määrata, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tegevuses, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja eksportmüügiga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluva räni impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksumäär
TARICi lisakood
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingvang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Kõik teised äriühingud
19,0 %
A999
3. Kõigist teisest Hiina Rahvavabariigi äriühingutest pärineva impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra (st 19,0 %) kohaldamise laiendamist jätkatakse endiselt Korea Vabariigist lähetatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete impordi suhtes olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte (TARICi kood on 2804690010).
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Artikli 1 lõike 3 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama taotlejat esindama volitatud isik.
2. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks +32 22956505
3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada nende äriühingute lähetatud impordi, kes ei hoia kõrvale käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, artikli 1 lõikes 3 nimetatud laiendatud meetmetest.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib viis aastat.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 25. mai 2010