PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 248/2011,
9. märts 2011,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 812/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association, nüüd uue nimega GlassFibreEurope, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust.
(3)
Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. oktoober 2008 kuni 30. september 2009 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 14. Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine klaasikiu kasutaja Saertexi valdustes Saksamaal Saerbeckis; nimetatud äriühing oli teinud koostööd, esitades kasutajate küsimustiku vastused.
(6)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja käesoleva määruse kohaselt läbivaadatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste teatavakstegemine”). Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
1. Uurimise ulatus: Malaisiast, Taiwanist ja Türgist pärit import
(8)
Üks eksportiv tootja väitis, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama Malaisiast, Taiwanist ja Türgist pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete importi. Ta väitis, et kõnealuste riikide väljajätmine oli diskrimineeriv, kuna esialgsete järelduste kohaselt ei olnud nendest kolmest riigist pärit impordi maht tähtsusetu ning olemas olid esmapilgul usutavad tõendid hindade allalöömise kohta.
(9)
Selle kohta tuleks märkida, et algatamisetapis puudusid algmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad esmapilgul usutavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, mis oleksid õigustanud kõnealustest riikidest pärit impordi suhtes dumpinguvastase menetluse algatamist. Kaebuse esitajate edastatud teabe põhjal olid muudest riikidest pärit impordi maht ja turuosad alates 2004. aastast pigem vähenenud.
(10)
Malaisia, Taiwani ja Türgi puhul leidis esialgse analüüsi käigus kinnitust, et vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes nii Taiwanist kui ka Türgist pärit impordi maht (vastavalt 2,0 %-lt 1,5 %-le ja 2,9 %-lt 2,5 %-le), samas kui Malaisiast pärit impordi maht kasvas 1,0 %-lt 1,7 %-le. Kuigi kõnealused imporditasemed ületavad algmääruse artikli 5 lõike 7 kohaselt nõutava minimaalse imporditaseme, ei olnud täidetud muud nõuded kõnealuste riikide kaasamiseks uurimisse. Eelkõige ei ole saadud teavet kummastki riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kohta. Seega lükatakse Malaisia, Taiwani ja Türgi uurimisse kaasamise taotlus tagasi.
C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(11)
Tuletatakse meelde, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 15 on algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode praegu CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla kuuluvad kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(12)
Lisaks, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 19, otsustati lõnga ajutiselt käsitada vaatlusaluse tootena, kuigi lõppetapis kavatseti seda küsimust täiendavalt uurida ja kaaluda.
1.1. Lõng
(13)
Pärast ajutiste meetmete avalikustamist uuriti täiendavalt lõnga väljajätmise taotlust. Selles osas tuletatakse meelde, et enne ajutise meetme kehtestamist oli saadud suur hulk esildisi, milles väidetakse, et lõng tuleks menetletavast tootevalikust välja jätta (vt ajutise määruse põhjendused 18 ja 19). Lisaks saadi pärast ajutise meetme kehtestamist huvitatud isikutelt suur hulk täiendavat üksikasjalikumat teavet. Kõiki neid märkusi uuriti hoolikalt, nagu allpool selgitatud.
(14)
Mitu huvitatud isikut väitis, et lõnga tuleks eristada ajutise määruse põhjenduses 17 nimetatud ülejäänud kolmest põhilisest tooteliigist, sest i) lõnga füüsikalised ja keemilised põhiomadused on teistsugused, ii) lõnga ja ülejäänud kolme põhilise tooteliigi tootmisprotsess on erinev ning iii) lõnga kasutatakse teistsugusel eesmärgil.
(15)
Väidete i ja ii kohta esitati tõendid, millest ilmnesid lõnga iseärasused võrreldes klaaskiust heide, tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattidega. Täpsemalt selgus asjaomasest teabest, et matid ja tükeldatud klaaskiud valmistatakse tavaliselt heidest, mitte lõngast. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist vaidlustas liidu tootmisharu kõnealuse eristuse ja väitis, et teatav tükeldatud klaaskiud on tõepoolest valmistatud lõngast. Teatavate lõngast valmistatud tükeldatud klaaskiudude olemasolu ei tähenda aga, et lõnga tuleks käsitada vaatlusaluse toote määratlusele vastavana (vt ka põhjendus 20).
(16)
Üks huvitatud isik esitas esimese väite kohta, milles käsitletakse keemiliste ja füüsikaliste põhiomaduste erinevusi, juhtiva uurimisinstituudi uuringu. Kõnealuses uuringus võrreldi muu hulgas heide ja lõnga füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendati kõnealuse võrdluse suhtes teatavaid kahtlusi, mille peale teatavad lõngakasutajad esitasid omakorda olulisi märkusi. Sellest teabest võib järeldada, et heide, klaaskiust mattide ja tükeldatud klaaskiu oluline keemiline komponent on silaan - keemiline sideaine, mis hõlbustab vaigu neeldumist põhiaines. Tavaliselt ei kasutata lõnga valmistamisel sellist keemilist mõjurit, vaid pigem tärkliseõlil (nn mett) põhinevat keemilist ainet, mida lõngale lisatakse määrde- ja kaitseainena, et see peaks vastu suurel kiirusel toimuvale kudumisele. Erinevalt heidest, mille puhul sideaine aitab vaiku absorbeerida, tõrjub mett vaiku. Keemiliste põhiomaduste puhul on samuti kindlaks tehtud, et klaaskiust lõnga tooraine on stabiilsema koostisega ja osakeste suuruse osas ühtsem kui muude tooteliikide tooraine.
(17)
Füüsikaliste põhiomaduste osas erineb lõng muudest tooteliikidest. Esiteks on üldteada, et lõng on peenem materjal, millel on heidest väiksem kiu diameeter ja keskmine joontihedus. Teiseks on lõng ainus keerutatud tooteliik (kuigi olemas on ka ilma keeruta lõnga).
(18)
Kuigi kõik osapooled kinnitavad seoses teise, tootmisprotsessi erinevusi käsitleva väitega, et nelja põhilist tooteliiki toodetakse klaasimassist, mis sisaldab räniliiva, naatriumkarbonaati, lubjakivi, kaoliini ja dolomiiti, mis pressitakse läbi peente avadega kuumakindla plaatina-roodiumplaadi (filjeerplaadi), on lõnga tootmisprotsessis muude vaatlusaluste toodetega võrreldes teatavad olulised erinevused. Esiteks on lõnga tootmisel vaja suuremat täpsust ja teatava kindla temperatuuri hoidmist ning paremini kontrollitud energialisamist (filjeerplaadi tootlikkus jne). Kuna filjeerplaadi avad on väiksemad, on toodangu maht võrreldes muude toodetega oluliselt väiksem. Seepärast kasutakse ahjusid tavaliselt kas ainult lõnga või heide tootmiseks: majanduslikel põhjustel ei vahelda klaaskiutootjad kõnealuse kahe toote tootmist samas ahjus. Teine tootmisprotsessi erinevus seisneb selles, et pärast filjeerimist lõng keerutatakse.
(19)
Kasutusotstarvete erinevusi käsitleva iii väite puhul leiti, et lõnga erinevad keemilised omadused võrreldes klaaskiust heide, tükeldatud klaasikiu ja klaaskiust mattidega on seotud lõnga erineva kasutusotstarbega. Kuigi pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist jõuti esialgsele järeldusele, mille kohaselt „kasutatakse peaaegu kõiki eri liiki vaatlusaluseid tooteid […] sisuliselt samaks otstarbeks”, uuriti küsimust edasi, ning tehti kindlaks, et klaasheiet, tükeldatud klaaskiudu ja klaaskiust matte kasutatakse plasti tugevdamiseks komposiitides, samas kui lõnga kasutatakse peamiselt palju kergemate tehniliste materjalide, näiteks kõrgefektiivse isolatsiooni-, kaitse- ja filterkanga tootmiseks. Mõnel väga harvaesineval juhul võib lõngu kasutada ka tugevdamise eesmärgil ning ka need vähesed juhud on majanduslikel kaalutlustel väga ebatõenäolised, sest lõng on võrreldes heidega väga kallis.
(20)
Eespool osutatud erinevusi silmas pidades ei ole üllatav, et ka turul nähakse lõnga ülejäänud kolmest tootest erinevana. Mõlemad kasutajad ja liidu tootmisharu esitasid komposiittoodetele spetsialiseerunud sõltumatus ajakirjas avaldatud turuaruande. Kõnealuses aruandes, mis ei olnud käesoleva dumpinguvastase menetlusega mingil viisil seotud, selgitati kõigepealt, et tootmise ja kasutusotstarbega seonduvatel põhjustel tuleks eristada lõnga ja heidet. Seejärel analüüsiti aruandes üksikasjalikult klaaskiu üleilmset tootmisvõimsust kahe rühma seisukohast: i) klaasheie, tükeldatud klaaskiud, klaaskiust matid (kõik koos) ja ii) lõng (3).
(21)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 19 on juba sedastatud, on lõnga asendamine muude põhiliste tooteliikidega teoreetiliselt võimalik, kuna piiratud juhtudel võib lõnga kasutada muude tooteliikide asemel. Pärast täiendavat analüüsi leidis komisjon siiski, et see valik ei oleks majanduslikult kasulik, kuna lõnga tootmine on muude toodetega võrreldes oluliselt kallim, mida saab seletada põhjenduses 18 kirjeldatud erinevustega tootmisprotsessis.
(22)
Kaebuses, mille alusel käesolev uurimine algatati, oli selgesõnaliselt märgitud, et vaatlusalusel tootel on üks unikaalne funktsioon ning seega kasutusotstarve, nimelt plasti tugevdamine komposiitides. Lõnga erinevat kasutusotstarvet, sealhulgas muul eesmärgil kui komposiitmaterjalis kasutamist silmas pidades selgub eespool esitatud analüüsist, et lõnga tootmisprotsessi erinevused võrreldes heide (ning tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattide) tootmisprotsessiga annavad lõngale ka teistsugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadud märkused ei muutnud seda järeldust.
(23)
Eespool kirjeldatut silmas pidades võetakse vastu taotlus jätta lõng tootevalikust välja, kuna lõngal on heide, tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattidega võrreldes erinevad füüsikalised ja keemilised omadused ning erinevad kasutusotstarbed. Seega tehakse järeldus, et lõng tuleks välja jätta ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlusest. Lõng jäetakse seega menetlusest lõplikult välja.
(24)
Tuleks samuti märkida, et üks huvitatud isik esitas taotluse peene lõnga väljajätmiseks tootevalikust, kuid sellel asjaolul ei ole kõikide lõngade väljajätmist silmas pidades erilist tähendust.
1.2. Tekstuuritud heie
(25)
Üks huvitatud isik taotles tekstuuritud heide kõrvaljätmist tootevalikust. Taotlus põhines väitel, mille kohaselt tuleks tekstuuritud heiet käsitada samade põhimõtete kohaselt nagu immutatud heiet, sest tegemist ei ole enam heide, vaid tootmisahela järgmise etapi tootega.
(26)
Selles suhtes on oluline korrata teatava immutatud heide tootevalikust väljajätmise põhjust. Teatav heie ja lõng jäeti vaatluse alt välja, kuna nende pinna puhul rakendati eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused on teistsugused.
(27)
On selge, et tekstuuritud heiet ei ole immutatud ning selle pinda ei ole töödeldud ega immutatud ning selle põletuskao väärtus on vahemikus 0,3 %-0,13 %. Seega erineb tekstuuritud heie selgelt immutatud heidest, mis jäeti tootevalikust välja esialgses etapis. Teiseks leiti, et nagu muud heiet, tükeldatud klaaskiudu ja klaaskiust mattegi, kasutatakse ka tekstuuritud heiet peamiselt komposiitides plastiku tugevdamiseks. Tekstuuritud heie on seega selgelt hõlmatud kaebuses ja käesoleva menetluse algatamisteates esitatud tootevaliku määratlusega ning seega ei ole põhjust seda tootevalikust välja jätta.
(28)
Seega tehakse järeldus, et tekstuuritud heie kuulub selgelt ja vaieldamatult käesoleva menetlusega hõlmatud tootevalikusse ning et tootevalikust tekstuuritud heide väljajätmise taotlusel ei ole piisavat faktilist alust ning see tuleb tagasi lükata.
1.3. Kokkuvõte
(29)
Tootevaliku kohta ei esitatud rohkem väiteid.
(30)
Eespool kirjeldatut silmas pidades peeti asjakohaseks läbi vaadata tootevaliku määratlus, nagu see oli kindlaks määratud ajutises määruses. Seega määratletakse vaatlusalust toodet lõplikult järgmiselt: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid).
2. Samasugune toode
(31)
Muude seonduvate väidete puudumisel ja põhjendustes 13-23 esitatud järeldusi arvesse võttes kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 20 esitatud järeldused heaks.
D. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(32)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist rõhutas üks eksportiv tootja/kontsern, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et ta ei olnud nõus enda turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisega. Tegelikult eksportiv tootja/kontsern lihtsalt kordas varem menetluse käigus esitatud väiteid ilma uusi argumente esitamata. Tuletatakse meelde, et - nagu esialgses määruses selgitatud - käsitleti neid argumente üksikasjalikult asjaomase eksportiva tootja/kontserniga peetud kirjavahetuses.
(33)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis asjaomane eksportiv tootja/kontsern, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata tema esitatud uued tõendid. Tuleb märkida, et asjaomaste tõendite puhul oli tegemist paari dokumendiga, mis toetasid äriühingu nõukogu koosseisu käsitlevat argumenti, mis oli tõstatatud juba varem ja millele oli vastatud. Seega ei esitatud uusi tõendeid, mis oleksid seadnud kahtluse alla otsuse lükata tagasi asjaomase eksportiva tootja/kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus.
(34)
Sellest tulenevalt kinnitatakse lõplikult ajutised järeldused seoses eksportiva tootja/kontserni turumajandusliku kohtlemise taotlusega.
(35)
Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad põhjendused 21-29.
2. Individuaalne kohtlemine
(36)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustas individuaalse kohtlemise taotluse tagasilükkamise sama eksportiv tootja/kontsern, kes oli kommenteerinud talle turumajandusliku kohtlemise võimaldamise keeldumist. Ta väitis, et komisjon ei olnud esitanud piisavalt põhjusi individuaalse kohtlemise taotluse tagasilükkamise kohta.
(37)
Rõhutatakse, et nagu ajutise määruse põhjenduse 26 turumajandusliku kohtlemise analüüsi osas märgitud, oli enamiku äriühingu nõukogu liikmetest määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Seega ei saanud välistada riigi sekkumist kõnealuse eksportiva tootja otsustusprotsessi.
(38)
Kõnealuse eksportiva tootja puhul kinnitati, et kuna ta ei suutnud tõestada enda piisavat sõltumatust riiklikust sekkumisest, ei vastanud ta algmääruse artikli 9 lõike 5 kriteeriumidele ning sel põhjusel tuli individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata.
(39)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid eespool nimetatud eksportiv tootja ja teine eksportiv tootja, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, et otsus, millega lükati tagasi nende individuaalse kohtlemise taotlus, ei olnud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaekogu ettekandega vaidluses DS 397, milles käsitleti Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kohaldatavaid lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid. Siinkohal tuleks märkida, et eespool nimetatud vaekogu ettekanne ei ole lõplik, kuna vaidluste lahendamise organ ei ole seda veel vastu võtnud. Lisaks ei ole vaekogu ettekannet käsitleva apellatsioonikaebuse esitamise tähtaeg möödunud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(40)
Sellest tulenevalt ning kuna seoses individuaalse kohtlemisega ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjenduste 30-33 sisu ning tehakse lõplik järeldus, mille kohaselt ei tohiks individuaalset kohtlemist võimaldada ühelegi valimisse kuulunud eksportivale tootjale/kontsernile, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
3. Normaalväärtus
3.1. Normaalväärtuse arvutamine eksportiva tootja/kontserni puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
(41)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist teatas eksportiv tootja/kontsern, kellele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes (või mida ei müüdud üldse), tuleks samasuguse toote normaalväärtus arvutada arvestusliku normaalväärtuse alusel ning mitte nii, nagu komisjon tegi esialgses etapis, st kui ta kasutas normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaiseid hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud.
(42)
Väide võeti vastu ning sellest tulenevalt arvutati muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud eksportmüügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Juhul kui omamaine müük toimus, kasutati asjaomaste tooteliikide puhul iga tooteliigi lõikes omamaisel turul kõikidest tehingutest saadud kasumit (kuna kõnealuste tooteliikide omamaise müügi tehingud osutusid kasumlikuks, käsitati algmääruse artikli 2 lõikes 4 osutatud katset täidetuna). Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit. Ühe tooteliigi puhul, mille kohta ei esitatud tootmiskulusid, kasutati väga sarnase tooteliigi arvestuslikku normaalväärtust.
(43)
Ülejäänud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses ning vastavalt ajutise määruse põhjendustes 37-40 kirjeldatule.
(44)
Edasise uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult mõne vähese võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind kõnealuste tooteliikide normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ülejäänud tooteliikide puhul kasutati ainult tulutoovat müüki.
(45)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis eksportiv tootja/kontsern, kellele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et põhjenduses 42 kirjeldatud muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetod, mille puhul kasutati asjaomase tooteliigi kasumlike tehingute kasumit, oli vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 6. Ta väitis veel, et konkreetse tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel on tavaks kasutada kõikide tooteliikide kõikide kasumlike tehingute keskmist kasumit ning et mis tahes muudatus kõnealuses tavas oleks õiguskindluse põhimõttega vastuolus.
(46)
Tuleks märkida, et põhjenduses 42 kirjeldatud meetod on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6, mille kohaselt peaksid kasumisummad põhinema tegelikel andmetel, mida eksportija või tootja esitab samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Sõnade „samasuguse toote” kasutamine ei välista vajaduse korral uurimisaluse toote jaotamist tooteliikideks. Lisaks ei saa WTO kehtiva kohtupraktika (4) kohaselt jätta arvesse võtmata tegelikke kasumimarginaale, mis on tooteliigi arvestusliku normaalväärtuse arvutamise eesmärgil kindlaks määratud tavakaubanduse raames toimunud tehingute põhjal. Märgitakse ka, et eksportiv tootja/kontsern ei ole tõestanud, et nende tooteliikidega seotud tehinguid, mille jaoks tuli arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ei tohiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse raames toimunutena. Lõpuks tuleks rõhutada, et eespool kirjeldatud meetod on erapooletu. Kui aga asjaomase tooteliigi tavapärase kaubandusetegevuse käigus toimunud müügi kasumimarginaal on madalam kui kõikide tooteliikide tavapärase kaubandusetegevuse käigus toimunud müügi kaalutud keskmine kasum, kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks asjaomase tooteliigi madalamat kasumimarginaali. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate/kontsernide puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
a) Võrdlusriik
(47)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks huvitatud pool, et Türgit ei tohiks kasutada võrdlusriigina ja soovitas sel eesmärgil kasutada Malaisiat. Selle märkuse põhjenduseks rohkem tõendeid ei esitatud ja seega ei võetud seda arvesse.
(48)
Märgitakse, et pärast lõnga väljajätmist uurimisega hõlmatud tootevalikust (vt eespool) ei kujuta asjaolu, et lõnga ei toodeta Türgis, endast enam takistust Türgi valimisele võrdlusriigiks, sest enam ei ole ühegi uuritud tooteliigi jaoks vaja arvutada normaalväärtust (vt ka põhjendusi 50 ja 51).
(49)
Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse lõplikult, et Türgit tuleks käesolevas menetluses kasutada võrdlusriigina.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(50)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et Türgi samasuguse toote normaalväärtus ei pruugi olla täpne, kuna Türgi koostööd teinud äriühingu kulustruktuur on moonutatud. Uurimise käigus tehtigi kindlaks, et Türgi koostööd tegeval äriühingul oli olulisi finantskulusid, mis võisid moonutada normaalväärtuse arvutamist, eriti juhul, kui see oli arvestuslik.
(51)
Sellest tulenevalt otsustati võimalike moonutuste vältimiseks arvutuskäigus rühmitada tooteliigid ja eristada vaid toodete põhiomadusi. Selline rühmitamine suurendas vaatlusaluse toote ja Türgi samasuguse toote müügimahtude võrreldavust ning võimaldas kasutada tegelikke hindu arvestusliku normaalväärtuse asemel olukordades, kus oleks tulnud kasutada müügi-, üld- ja halduskulusid (mida finantskulud võisid moonutada).
4. Ekspordihind ja hinnavõrdlus
(52)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 48-50, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.
5. Dumpingumarginaalid
(53)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse dumpingumarginaali arvutamise üldist meetodit käsitlevad põhjendused 51-54.
(54)
Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi arvestades ja pärast teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmised:
Tabel 1
Dumpingumarginaalid
Changzhou new changhai fiberglass co., ltd. Ja jiangsu changhai composite materials holding co., ltd., tangqiao, yaoguan town, changzhou city, jiangsu
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
29,7 %
E. KAHJU
(55)
Tuleks märkida, et pärast lõnga väljajätmist tootevalikust (vt põhjendused 13-23) tuli kahju analüüsi kohandada ülejäänud kolme tooteliigiga: klaasheie, tükeldatud klaaskiud ja klaaskiust matid. Selleks tuli läbi vaadata teatavad kahjunäitajad, dumpinguhinnaga impordi maht ning hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamise taseme arvutuskäik.
1. Liidu tootmisharu
(56)
Liidu tootmisharu määratluse ja liidu tootjate valimi tüüpilisuse kohta ei ole saadud uusi märkusi või väiteid. Seda silmas pidades ja võttes arvesse asjaolu, et tootevalikust väljajäetud tooteliik, st lõng, moodustas liidu tootjate toodangust ja müügist üksnes piiratud osa, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 56-58 järeldused.
2. Liidu tarbimine
(57)
Liidu tarbimise osas tuleks märkida, et - nagu selgitatud põhjenduses 55 - tuli neljast peamisest tooteliigist ühe, st lõnga tootevalikust väljajätmise tõttu liidu tarbimise mahud läbi vaadata.
(58)
Läbivaatamist silmas pidades on kogu liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kujunenud järgmiseks:
Tabel 2
Liidu tarbimine
2006
2007
2008
IP
Ühik (tonn)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indekseeritud
100
105
104
77
(59)
Eespool esitatud tarbimissuundumus sarnaneb ajutises määruses määratletud uurimisaluse toote puhul täheldatud suundumusega, st ajavahemikul 2007-2008 tõusis tarbimine umbes 5 % ja seejärel langes uurimisperioodi jooksul järsult 23 % võrreldes 2006. aastaga.
3. Import asjaomasest riigist
(60)
Seoses lõnga väljajätmisega tootevalikust tuli impordiandmed läbi vaadata.
(61)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharuga seotud Hiina tootjatelt importimine oleks tulnud vaatlusalusest impordist välja jätta.
(62)
Sellega seoses tuleks kõigepealt meelde tuletada, et - nagu juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 58 - moodustas valimisse kuulunud tootjate Hiinast pärit impordi maht uurimisperioodil üksnes alla 4 % Hiinast pärit koguimpordist. See näitaja ei muutunud pärast lõnga väljajätmist tootevalikust.
(63)
Kuna üksnes kaks liidu tootjat importisid uurimisperioodi jooksul Hiinast vaatlusalust toodet, ei saa konfidentsiaalsusnõude tõttu kõnealuse impordi täpset mahtu avalikustada. Isegi kui kõnealuse impordi kogus arvataks vaatlusaluse perioodi iga aasta eest maha, jääks impordimahtude ja turuosade suundumus põhimõtteliselt samaks. Dumpinguhinnaga impordi turuosa oleks igal vaatlusaluse perioodi aastal alla ühe protsendipunkti võrra väiksem, mistõttu ei mõjutaks need näitajad vaatlusaluse perioodi üldist suundumust.
(64)
Pärast lõnga väljajätmist on läbivaadatud impordiandmed järgmised:
a) Maht
Tabel 3
Import Hiinast (maht)
2006
2007
2008
IP
Ühik (tonn)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indekseeritud
100
156
186
139
b) Turuosa
Tabel 4
Import Hiinast (turuosa)
2006
2007
2008
IP
Turuosa (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indekseeritud
100
149
179
180
(65)
Pärast neid muudatusi on esialgses etapis täheldatud vaatlusaluse toote impordimahu suundumus veidi muutunud. Samas on impordimahu suurenemine endiselt märkimisväärne nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses. Selline import suurenes väga kiiresti vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2006. ja 2008. aasta vahel (86 %), mille järel Hiinast pärit impordi maht vähenes, kuna kogunõudlus kahanes. Kõnealuse impordi turuosa kasv jätkus siiski 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel ning kogu perioodi jooksul kasvas see 6,3 protsendipunkti.
c) Hinna kujunemine
(66)
Pärast lõnga väljajätmist on vaatlusaluse toote keskmine CIF-impordihind olulisel määral langenud (ligi 3 %).
Tabel 5
Import Hiinast (hinnad)
2006
2007
2008
IP
Keskmine hind (eurot/tonn)
901
907
945
909
Indekseeritud
100
101
105
101
(67)
Eespool esitatud tabelist ilmneb, et vaatlusalusel perioodil jäid hinnad üldiselt stabiilseks, seega võib ajutises määruses esitatud impordi hinnasuundumust käsitleva väite kinnitada.
d) Hindade allalöömine
(68)
Hinna allalöömise arvutamisel tuli läbi vaadata esialgsed marginaalid, kuna seoses lõnga väljajätmisega tootevalikust oli vaja kahju arvutamisest välja jätta vastavad müügiandmed.
(69)
Lisaks otsustati rühmitada tooteliigid ja eristada vaid toodete põhiomadusi, nagu oli tehtud uurimise dumpinguosa puhul (vt põhjendused 50 ja 51). Selle tulemusena suurenes Hiina impordi maht võrreldes liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügiga ning seega paranes hindade allalöömise arvutuste esindavus.
(70)
Lõpuks korrigeeriti impordijärgseid kulusid, sest need kulud on vaatlusaluse toote müügi puhul vältimatud.
(71)
Pärast hinna allalöömise arvutuskäiku tehtud muudatusi, mis tulenesid i) lõnga väljajätmisest, ii) tooteliikide rühmitamisest ning iii) impordijärgsete kulude korrigeerimisest, ulatub läbivaadatud hinna allalöömise marginaal 18,2 %-ni ning keskmine hinna allalöömine on 10,9 %. Eespool kirjeldatud muudatusi kohaldati ka kahju kõrvaldamise taseme arvutamise suhtes; vt käesoleva määruse põhjendus 134.
(72)
Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem väiteid ega märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 61-65 järeldused.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Kahjunäitajate läbivaatamine lõnga väljajätmise tõttu
(73)
Kuna lõng jäeti tootevalikust välja, tuli kohandada teatavaid tabeleid ajutise määruse jaotises D.4. Lisaks tuli veidi korrigeerida ühe valimisse kuuluva tootja müügiandmeid. Tuleb märkida, et valimisse kuuluvad tootjad valmistasid ja müüsid lõnga suhteliselt vähe. Seetõttu mõjutas korrigeerimine peamiselt kõigi liidu tootjate andmete alusel arvutatud kahjunäitajaid (müügimaht ja turuosa). Vähem muutusid valimisse kuuluvate tootjate keskmised müügihinnad. Siiski jäid ka nende näitajate puhul täheldatud suundumused üldjoontes samaks võrreldes ajutises määruses tehtud järeldustega, nagu ilmneb allolevast tabelist. Arvestades lõnga vähest osakaalu tootjate valimis, ei mõjutanud selle väljajätmine tootevalikust finantsnäitajaid (tulusus, investeeringutasuvus, rahavood ja investeeringud). Selguse huvides on kõik ajutise määruse jaotises D.4 sisalduvad kahjunäitajate tabelid esitatud allpool, sh tabelid, mida ei muudetud.
(74)
Kuna võrdlus ajutises määruses esitatud andmetega näitab, et lõnga väljajätmine tootevalikust mõjutas valimisse kuuluvate tootjate tootmismahu arengut väga vähesel määral (1 % tõus 2008. aastal ning uurimisperioodil), kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud järeldused.
Tabel 6
Liidu tootmisharu - toodang
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indekseeritud
100
103
102
64
(75)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse üldnäitajad küll kahanesid lõnga väljajätmise tõttu, kuid see ei mõjutanud näitajate arengut ega tootmisvõimsuse rakendamist. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 69 esitatud järeldused.
Tabel 7
Liidu tootmisharu - tootmisvõimsus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indekseeritud
100
100
102
89
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseeritud
100
103
100
71
(76)
Kuna võrdlus ajutises määruses esitatud andmetega näitab, et lõnga väljajätmine tootevalikust mõjutas valimisse kuuluvate tootjate varude arengut väga vähesel määral (1 % tõus 2007. ja 2008. aastal ning uurimisperioodil), kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 70 esitatud järeldused.
Tabel 8
Liidu tootmisharu - varud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indekseeritud
100
83
140
93
(77)
Ehkki juba 2006. aastast langev müügimaht vähenes ajutise määruse andmetega võrreldes 2007. ja 2008. aastal vaid 1 % ning kasvas uurimisperioodil 3 %, kahanes see vaatlusalusel perioodil ikkagi 27 % ning seepärast kinnitatakse põhjendustes 71 ja 72 esitatud järeldused.
Tabel 9
Liidu tootmisharu - ELi müük (maht)
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indekseeritud
100
99
95
73
(78)
Pärast lõnga väljajätmist vähenes liidu tootmisharu ELi turuosa 76,3 %-lt 71,9 %-le (varem oli see vähenenud 75,1 %-lt 69,5 %-le). Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused liidu tootmisharu turuosa kohta.
Tabel 10
Liidu tootmisharu - ELi turuosa
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi turuosa (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indekseeritud
100
95
92
94
(79)
Keskmised müügihinnad langesid veidi lõnga tootevalikust väljajätmise tõttu. Üldjoontes vastab müügihindade areng aga ajutises määruses kirjeldatule (vaid 2008. aastal ja uurimisperioodil toimus 1 % tõus), mistõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldused.
Tabel 11
Liidu tootmisharu - ELi müük (keskmised hinnad)
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Eurot/tonn
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekseeritud
100
99
102
99
(80)
Liidu tootjate tööhõivealaseid näitajaid korrigeeriti pärast lõngatootmise väljajätmist. Arvnäitajate suhteliselt kerge langus ei mõjuta aga üldist suundumust (vaid 2008. aastal ja uurimisperioodil toimus 1 % tõus), mistõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 75 esitatud järeldused.
Tabel 12
Liidu tootmisharu - tööhõive
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Töötajate arv
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekseeritud
100
95
91
81
(81)
Lõnga väljajätmine ei mõjutanud liidu tootmisharu tootlikkust ja seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.
Tabel 13
Liidu tootmisharu - tootlikkus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonni töötaja kohta
121
131
136
95
Indekseeritud
100
108
113
79
(82)
Arvestades lõnga vähest osakaalu tootjate valimis, ei mõjutanud selle väljajätmine tootevalikust - nagu juba nimetatud põhjenduses 73 - allpool esitatud finantsnäitajaid.
(83)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud keskmise aastapalgana väljendatud tööjõukulusid, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud järeldused.
Tabel 14
Liidu tootmisharu - tööjõukulu
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Aastapalk (eurodes)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseeritud
100
101
103
97
(84)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud tulusust ega investeeringutasuvust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 78-81 esitatud järeldused.
Tabel 15
Liidu tootmisharu - tulusus ja investeeringutasuvus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netokasum (protsendina käibest)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeeringutasuvus
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud ka liidu tootmisharu rahavooge ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 83 esitatud järeldused.
Tabel 16
Liidu tootmisharu - rahavood
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Rahavood (eurodes)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseeritud
100
50
22
-64
(86)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud liidu tootmisharu investeeringute taset, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 85 esitatud järeldused.
Tabel 17
Liidu tootmisharu - investeeringud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseeritud
100
52
109
71
4.2. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel saadud märkused
(87)
Üks huvitatud isik väitis, et komisjon oleks pidanud analüüsima kahju (ja samuti põhjuslikku seost) segmendipõhiselt, st iga peamise tooteliigi kohta eraldi. See isik oli arvamusel, et peamised tooteliigid on liiga erinevad, et neid koos analüüsida.
(88)
Esmalt tuleb meenutada, et dumpingut ja kahju saab analüüsida üksnes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kui terviku puhul. Kui vaatlusaluse toote määratluse kohta on kaebusi, tuleks neid analüüsida selles kontekstis, mitte eraldi kahjuanalüüsis uurimisega hõlmatud tooteliikide kohta. Nagu on juba selgitatud põhjendustes 13-23, muudeti käesolevas uurimise lõppetapis uuritavat tootevalikut, millest jäeti välja lõng. Mis tahes järeldusi dumpingu ja kahju kohta saab teha ainult uuesti määratletud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kui terviku kohta. Neil põhjustel ei saa eespool esitatud väitega nõus olla.
(89)
Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu esitatud andmed ei olnud ühtsed. Ta oli arvamusel, et komisjon oli eksinud, esitades vahel kõiki liidu tootjaid hõlmavaid andmeid ja muudel juhtudel vaid valimisse kaasatud tootjatega seotud kontrollitud andmeid.
(90)
Selle väitega seoses tuleb esiteks märkida, et valimi koostamine on algmääruse artiklis 17 selgesõnaliselt sätestatud menetlus, mida kasutatakse juhtudel, kui teatavaid ettevõtete rühmi ei ole võimalik üksikasjalikult uurida. Liidu tootjate valimit käsitati terve liidu tootmisharu suhtes representatiivsena ja huvitatud isikutelt ei laekunud põhjendatud väiteid, milles oleks väidetud vastupidist. Sellepärast - nagu on märgitud ka põhjenduses 66 - arvutati kõik kahjunäitajad (välja arvatud müügimaht ja turuosa) valimisse kuuluvatelt liidu tootjatel saadud andmete põhjal, mille õigsust kontrolliti nende äriühingute valdustes. Kõiki liidu tootjaid hõlmava liidu tootmisharu müügimahu põhjal arvutati liidu tarbimine ning müügimahu ja liidu tarbimise põhjal arvutati omakorda liidu tootmisharu turuosa.
(91)
Lisaks väitis üks huvitatud isik, et vaatlusaluste tootjate müügiandmete sekka tulnuks lisada ka import, mis pärines neilt Hiina tootjatelt, kes on seotud valimisse kuuluvate liidu tootjatega, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 58.
(92)
Kuivõrd aga vaatlusalused liidu tootjad tegelevad vaid nimetatud toodete edasimüügiga, ei oleks selle impordi lisamine nende müügiandmete sekka õigustatud, vaid moonutaks üldist pilti. Igal juhul on kõnealuse impordi maht piiratud, nagu on selgitatud põhjendustes 62 ja 63. Nagu nendes põhjendustes juba mainitud, mõjutaks see ka turuosa vaid minimaalselt ega muudaks vastavate kahjunäitajate arengut.
(93)
Ühe huvitatud isiku väitel ei olnud komisjon selgitanud, miks liidu tootmisharu müügiandmed sisaldasid ka müüki enda tarbeks. Ta väitis, et komisjon oleks pidanud suletud turgu vabaturust eraldi analüüsima.
(94)
Siinkohal tuleb rõhutada, et müük enda tarbeks lisati liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa analüüsi, sest selgus, et see müük konkureeris impordiga. Uurimise käigus leiti, et vaatlusalustes liidu ettevõtetes enda tarbeks kasutatud kogused saaks põhimõtteliselt asendada ostetud klaaskiuga, nt kui turul valitsevad tingimused ja/või majanduslikud kaalutlused annaksid selleks põhjust. Seetõttu on need kogused lisatud liidu turu analüüsi. Igal juhul ei muutuks müüginäitajate areng kuigivõrd, kui müük enda tarbeks analüüsist välja jätta.
(95)
Liidu tootjad vaidlustasid liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus, mis on kokkuvõtlikult esitatud ajutise määruse tabelis 10. Tootjad kahtlustasid arvutusviga ja väitsid, et tegelikult langesid müügihinnad vaatlusalusel perioodil rohkem kui märgitud 2 %. Selle väite alusel vaadati valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmiste liidu müügihindade arvutuskäik läbi. Arvutus põhines kontrollitud müügihindadel ja see leiti olevat korrektne. Siiski tuli keskmised müügihinnad ümber arvutada, et võtta arvesse lõnga väljajätmist tootevalikust; korrigeeritud keskmised müügihinnad on esitatud eespool tabelis 11.
(96)
Kaks valimisse kuuluvat tootjat vaidlustasid oma tulususnäitajate teatavad korrigeerimised. Need korrigeerimised olid seotud ettevõttesiseste tehingute, arvestusmeetodite muudatuste ja teatavate erakorraliste elementidega, mille puhul komisjon leidis, et need võivad tulususnäitajaid moonutada. Tootjad ei olnud nende korrigeerimistega nõus, sest nende arvates jäid nii arvesse võtmata olulised kulud, mida nad olid kandnud ja mida sai mõnel juhul isegi seostada dumpinguhinnaga impordiga. Kahe äriühingu tulususnäitajate korrigeerimine vaadati läbi ja leiti taas olevat põhjendatud. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(97)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 66-86 esitatud järeldused, võttes arvesse põhjendustes 55-80 osutatud muudatusi.
5. Järeldus kahju kohta
(98)
Kuna selles osas muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 87-89 esitatud järeldused.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(99)
Mõned isikud kordasid väidet, mille kohaselt ei ole liidu tootmisharu kahju ja Hiinast pärit impordi vahel põhjuslikku seost, arvestades asjaomase impordi mahtu ja hindu. Eeskätt väideti veel kord, et sellise impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil enam-vähem samaks ja et liidu tootmisharu suutis säilitada tulususe nimetatud kasumimarginaalile lähedastel tasemetel ka 2007. ja 2008. aastal, kui Hiina impordi maht eriti märkimisväärselt kasvas.
(100)
Neile väidetele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 94 ja 95, mis siinkohal kinnitatakse. Pealegi, nagu on osutatud ka ajutise määruse põhjenduses 107, ei saa teha järeldust põhjusliku seose puudumise kohta, analüüsides piiratud arvu kahjunäitajate arengut vaatlusaluse perioodi teataval ajavahemikul. Vastupidi, hinnata tuleb kõigi kahjunäitajate üldist arengut kogu vaatlusalusel perioodil. Ajutisest analüüsist juba selgus, et vaatlusaluse toote import põhjustas kogu vaatlusalusel perioodil liidu turul hinnalanguse ning lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinnad tugevalt alla. Sel põhjusel ei suutnud liidu tootmisharu saavutada vajalikku tulususe taset ka suhteliselt kõrge nõudluse perioodidel, nagu aastad 2007 ja 2008. Lisaks sellele suurenes pidevalt Hiinast pärit impordi turuosa, eriti 2007. aastal, kui ELi klaaskiuturg tunduvalt kasvas. Agressiivne turuosa suurendamise poliitika, mis seisnes toodete jätkuvas müügis liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamate hindadega, ei kahjustanud liidu tootmisharu tulusust enne uurimisperioodi oluliselt vaid seetõttu, et liidu tarbimise kõrge tase leevendas kahjustava dumpingu mõju. Samas näitab uurimisperioodil toimunud areng, et turutingimuste halvenedes avaldus juba täielikult dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju. Eespool põhjenduses 99 esitatud väited lükatakse seetõttu tagasi.
2. Muude tegurite mõju
(101)
Arvestades lõnga väljajätmist tootevalikust, korrigeeriti impordiandmeid järgmiselt:
Tabel 18
Teistest riikidest pärit import
Riik
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Norra
Maht (tonnides)
34 945
28 834
35 396
24 980
Turuosa (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 255
1 412
1 359
1 256
Türgi
Maht (tonnides)
28 946
24 928
20 511
18 523
Turuosa (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 088
1 151
1 202
1 074
Ameerika Ühendriigid
Maht (tonnides)
16 757
15 821
12 145
8 726
Turuosa (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaisia
Maht (tonnides)
9 541
25 569
35 118
12 601
Turuosa (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Maht (tonnides)
9 043
9 919
8 791
6 996
Turuosa (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
928
925
928
854
India
Maht (tonnides)
4 363
11 227
3 741
5 353
Turuosa (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
6 277
4 845
13 918
5 112
Turuosa (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 037
1 109
886
999
Jaapan
Maht (tonnides)
21 142
9 498
9 949
3 710
Turuosa (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mehhiko
Maht (tonnides)
1 017
2 977
1 803
1 763
Turuosa (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
364
729
977
1 033
Kanada
Maht (tonnides)
3 930
3 096
2 123
2 029
Turuosa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 047
1 664
1 711
1 919
Muud riigid
Maht (tonnides)
6 787
12 923
6 899
7 092
Turuosa (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Välja arvatud Ameerika Ühendriikidest ja Taiwanist pärit import, mille maht vähenes uurimisperioodil ligikaudu 35 % ajutise määruse tabelis 17 esitatud andmetega võrreldes, jääb mulje, et teistest riikidest pärit import muutus lõnga väljajätmise tõttu väga vähe.
(103)
Mitu huvitatud isikut väitis taas, et liidu tootmisharule põhjustas kahju pigem majanduskriis kui dumpinguhinnaga import või - teisisõnu - et majanduskriis oli kahju peamine põhjus, samas kui Hiinast pärit import oli äärmisel juhul teisejärguline, täiendav faktor. Sellega seoses väideti, et tarbimine ja tulusus olid omavahel seotud ja et tulusus langes alles siis, kui nõudlus vähenes. Samal ajal väideti, et ühelt poolt liidu tootmisharu ELi turuosa, müügihindade ja tulususe ning teiselt poolt Hiinast pärit impordi ELi turuosa ja müügihindade vahel ei olnud mingit seost. Lisaks väideti, et komisjon ei hinnanud õigesti ELi tarbimise languse kahjustavat mõju ja rikkus seega algmääruse artikli 3 lõiget 7.
(104)
Eespool esitatud väite esimest osa on põhjalikult käsitletud ajutise määruse põhjendustes 99-102. Ajutise määruse põhjenduses 101 on uuritud majanduskriisi osa tekitatud kahjus ja on nenditud, et majanduskriis ja tarbimise langus kahtlemata halvendasid liidu tootmisharu olukorda ja süvendasid liidu tootmisharule tekitatud kahju. See ei vähenda aga Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kahjustavat mõju liidu turule kogu vaatlusalusel perioodil. Teisisõnu, majanduskriis küll halvendas liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodil, kuid tootmisharule osaks saanud kahju, mida võib pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, põhjustas igal juhul Hiinast pärit import. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(105)
Ühegi huvitatu isiku esitatud väite põhjal ei ilmne, et oleks muid selliseid tegureid, mis kaotaksid põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Eelnevat arvestades ja muude arvessevõetavate märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
(106)
Siinkohal kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused, mis on kokku võetud selle põhjendustes 117-119.
G. LIIDU HUVID
(107)
Pidades silmas isikute märkusi, analüüsis komisjon põhjalikumalt kõiki liidu huvidega seotud väiteid.
1. Liidu tootmisharu huvid
(108)
Kaebuse esitajad rõhutasid veel kord, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oli äärmiselt oluline selleks, et liidu tootmisharu püsiks elujõuline ja töövõimeline ka tulevikus, sest Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalangus oli tõsiselt kahjustanud liidu tootmisharu müügikäivet, tulusust ja investeerimisvõimet. Kuna rohkem märkusi selle punkti kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 122-126.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(109)
Kuna rohkem märkusi selle punkti kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 127 ja 128.
3. Kasutajate huvid
(110)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist andis endast teada ja esitas märkusi mitu sellist kasutajat ja kasutajate ühendust, kes ei olnud endast teatanud uurimise esialgses etapis.
(111)
Paljud kasutajad kordasid üldise sisuga märkusi ajutises määruses juba analüüsitud küsimuste kohta, ilma et nad oleksid esitanud uut teavet või lisatõendeid nende väidete toetuseks. Teatavate küsimuste kohta esitati siiski uut teavet, mida ka analüüsiti.
(112)
Mitu huvitatud isikut väitis, et koostööd teinud kasutajatelt saadud teave ei peegeldanud sektori keerukust ja et enamik kasutajaid olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle olukorda ja märkusi ei võetud liidu huvide analüüsimisel arvesse.
(113)
Esiteks tuleb meenutada, et 13 kasutajat esitasid küsimustikule vastused ja et veel mitu kasutajat esitas lisaks märkusi. Märkusi esitasid ka mõned kasutajate ühendused. Mitu sellist huvitatud isikut tegi oma seisukohad teatavaks ka ärakuulamise käigus. Pärast lõnga väljajätmisest tulenevaid kohandusi oli koostööd tegevate kasutajate osakaal 24 % vaatlusaluse toote impordist. Sellist koostöö taset tuleb käsitada tüüpilisena.
(114)
Sellest hoolimata tuleb nentida, et enamik küsimustikule vastanud kasutajaid olid küllaltki suured ettevõtted. Selles osas on komisjon sõltuv saavutatud koostöö tasemest. Siiski ollakse arvamusel, et tänu mitme ühingu (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) koostööle leidsid kajastamist ja said arvesse võetud ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate mured.
(115)
Mitu kasutajat ja üks ühing vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 130 esitatud komisjoni hinnangu, milles käsitleti klaaskiutooteid kasutavates tööstusharudes hõivatud töötajate arvu. Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 130 hindas komisjon liidu klaaskiutooteid kasutavas järgtööstuses, sh tootmisahela järgmise etapi toodete tootmises hõivatud töötajate koguarvuks ligikaudu 50 000-75 000. Eespool nimetatud huvitatud isikute väitel ulatub see arv koguni 200 000-250 000 töötajani; neil isikutel paluti oma väiteid tõendada. Üks ühing, nimelt European Boating Industry, esitas küll mõningaid arvandmeid laevatööstuse kohta, aga ikkagi ei saadud veenvaid tõendeid, millest oleks ilmnenud nende tööhõivealaste hinnangute ja vaatlusaluse toote ning samasuguse toote vaheline seos.
(116)
Igal juhul kõigutaks liidu huvide analüüsi tõsiseltvõetavust see, kui klaaskiutoodete kasutajate huve analüüsitaks sedavõrd üldiste andmete põhjal, mis hõlmavad kogu liidu järgtööstuse, sh klasskiutoodetega üldse mitte seotud rahvusvaheliste kontsernide filiaalide tööjõuandmeid.
(117)
Lisaks tuleb meenutada - nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 130 -, et komisjoni hinnangul oli kõigi uurimisperioodil Hiina klaaskiutooteid kasutanud ettevõtete seas klaaskiudu kasutavate kontsernide filiaalide töötajate arv ligikaudu 27 000. See hinnang rajanes üksikasjalikel andmetel, mis saadi kasutajate küsimustike vastustest, mis kajastasid konkreetselt nende filiaalide tööhõivet liidus. Selleks liideti andmed ja ekstrapoleeriti need Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordile uurimisperioodil. Ekstrapoleerimisel tugineti koostööd tegevate kasutajate osakaalule Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordis uurimisperioodil.
(118)
Lõpetuseks tuleks märkida, et pärast lõnga väljajätmist tootevalikust tuli kõnealune hinnang üle vaadata, mille tagajärjel leiti, et kõnealuses sektoris on hõivatud umbes 22 000 inimest.
3.1. Tollimaksu mõju kasutajate toodangu tulususele
(119)
Mõned kasutajad väitsid, et komisjon oli ajutise määruse põhjendustes 132-136 alahinnanud ajutise dumpinguvastase tollimaksu mõju klaaskiutooteid kasutavate Euroopa ettevõtjate tulususele ja seega ka elujõulisusele. Nende sõnul oli ajutise tollimaksu tegelik mõju palju suurem ja see seadis paljude liidu ettevõtjate tuleviku küsimärgi alla.
(120)
Sellega seoses on oluline märkida, et ajutises määruses hinnati tollimaksu majanduslikku mõju uurimises koostööd teinud kasutajate esitatud majandusandmete põhjal. Need olid ka ainsad kontrollitavad andmed. Ehkki paljud kasutajad olid seda hinnangut kritiseerinud, esitas vaid üks neist analüüsi täpsustamiseks lisateavet. Kuna see ettevõtja kasutas lõnga, ei võetud tema esitatud andmeid siiski lõplikus tollimaksu mõju analüüsis arvesse.
(121)
Peale selle väideti, et väikeste ja keskmise suurusega kasutajate osakaal oli kindlakstehtust suurem. Et aga sellised kasutajad ei teinud täielikult koostööd, esitati selle väite tõestuseks vähe konkreetseid tõendeid. Tõepoolest kuulusid koostööd teinud kasutajate sekka ka mõned rahvusvahelised kontsernid, mida tollimaks kindlasti vähem mõjutas. Et see asjaolu arvutusi ei moonutaks, määras komisjon uurimise lõppetapis koostööd tegeva kasutaja puhul tollimaksu mõju kindlaks mitte kogu ettevõtja, vaid klaaskiudu kasutanud filiaali suhtes - vt põhjendus 123.
(122)
Pärast lõnga väljajätmist tootevalikust tuli uurimise esialgses etapis antud hinnang läbi vaadata, jättes analüüsist välja lõnga kasutavad ettevõtjad. Pealegi tuli hinnangut muuta ka kohaldatavate tollimaksumäärade tõttu (vt põhjendus 139).
(123)
Pärast nimetatud läbivaatamisi on tollimaksu arvestuslik mõju klaaskiudu kasutavatele ettevõtjatele keskmiselt vaid ligikaudu 0,5-2,3 protsendipunkti nende klaaskiudu kasutavate filiaalide kasumist. Seega osutus mõju esialgu arvatust väiksemaks, lausa tühiseks, sest on vähetõenäoline, et sellist väikest omahinna tõusu, mille põhjustas käesoleval juhul arvatavasti tollimaks, ei saaks täielikult või osaliselt tarbijatele üle kanda.
(124)
Mis puudutab omahinna tõusu ülekandmist, siis saadi kaebuse esitajalt andmeid vaigu hinnatõusu kohta; nimelt on vaik kasutaja jaoks üks olulisemaid kuluartikleid, millel on valminud komposiittoote omahinnas vast suurim kaal. Need andmed näitasid, et kui klaaskiu müügihind (kasutaja omahind) püsis pikka aega stabiilne, siis vaigu omahind lausa kahekordistus samal perioodil. Vaigu hinnatõus jätkus 2009. aasta lõpust. Siiski jätkasid kasutajad hinnatõusust hoolimata kõnealuse olulise toormaterjali ostmist ja suutsid lõpptooteid ka müüa, säilitades konkurentsivõime. Seega on tõenäoline, et nad suutsid omahinna tõusu vähemalt osaliselt tarbijatele üle kanda. Kui sedavõrd märkimisväärse hinnatõusu saab (osaliselt) tarbijatele üle kanda, siis ei ole põhjust, miks ei saaks sama teha klaaskiu suhtes kahju kõrvaldamise tasemel kehtestatud dumpinguvastase tollimaksuga.
(125)
Mõned isikud väitsid, et teatavad kasutajad, sh rahvusvahelised kontsernid, viivad või kavatsevad viia oma tootmise väljapoole liitu, mis võib kaasa tuua töökohtade vähenemise liidu kasutajate seas. Lisaks võib see mõjutada klaaskiude kasutavate ettevõtete tarbijaid, samuti plastitootjaid, kes tarnivad komposiitmaterjale tootvatele kasutajatele toorainet. See on üks võimalikke tagajärgi, kui tollimaksud kehtestatakse mis tahes vahetootele, mitte ainult klaaskiule. Ka tootmisahela järgmise etapi kasutajad saavad taotleda dumpinguvastases menetluses kaitset, nagu seda on juba tehtud hõreda koega klaaskiust kangaste puhul. Igal juhul oleks sellise kaitse mõju kohaldatavate tollimaksude taseme tõttu väga piiratud (vt põhjendus 139).
(126)
Eespool esitatut arvestades võib teha järelduse, et mitte ükski uurimises koostööd teinud kasutaja, kes esitas komisjonile uurimiseks oma majandusandmeid, ei ole tootmistegevuse lõpetamise ohus kavandatavate meetmete põhjustatud kulude kasvu tõttu.
3.2. Varustuskindlus
(127)
Mõned kasutajad kordasid taas väidet, et liidu turu varustuskindlus on ohus ja et dumpinguvastased meetmed halvendasid olukorda veelgi. Nad esitasid oma väite põhjenduseks mõned tõendid, mis näitavad, et liidu tootmisharu ei suuda varustada kasutajaid klaaskiuga nõutavas koguses ja hinnatasemel. Samamoodi leiti olevat lihtsustatud ja põhjendamata komisjoni väide, mille kohaselt on ELi tootmisharul piisavalt kasutamata potentsiaali, et teha tasa Hiinast pärit import.
(128)
Küsimust analüüsiti põhjalikumalt. Lisaks saadi kaebuse esitajalt uut teavet tootmismahtude, tootlikkuse rakendusastme ja nõudluse kohta. Nende andmete analüüs näitas, et 2010. aasta esimesel poolel oli liidu tootmisharul tõepoolest raskusi teatavate toodete tarnimisega, kuna majanduskriisijärgsel taastuval turul nappis varusid. Vahepeal aga nõudlus stabiliseerus kooskõlas ajutise määruse põhjendustes 145-149 väljendatud ootustega ja tõendid näitasid, et ELi tarnijate poolt kohe turustatud toodangu mahud kasvasid 2010. aasta jooksul tunduvalt. Teatati ka liidu tootmisharu tootmisvõime suurendamise plaanidest lühemas ja keskpikas perspektiivis. Lisaks esitati tõendeid ka mitme kolmanda riigi suurenenud tootmispotentsiaali kohta.
(129)
Lõnga tootmist ja tootmisvõimsust kajastavad ajakohastatud andmed ei olnud nii paljutõotavad; ühest sõltumatust uuringust ilmnes, et lõnga tarne osas on olukord tunduvalt halvem. Kuna lõng jäeti tootevalikust välja, ei tule seda küsimust siiski rohkem käsitleda.
(130)
Lisaks väitis mitu kasutajat, et mõned liidu tootjad tõstsid kohe pärast ajutise määruse avaldamist tunduvalt teatavate toodete hindu ja hakkasid lisakoguste tellimisel nõudma kasutajatelt, et nad tasuksid kõrgemat hinda. Samuti väideti, et teatavad liidu tootjad hakkasid vastupidiselt senistele tavadele sõlmima ainult lühiajalisi lepinguid (kehtivusega vähem kui aasta). Kasutajad esitasid tõendeid selle trendi kohta, mida nad tõlgendasid kui liidu tootmisharu suutmatust varustada turgu nõutavate kogustega mõistlikul hinnatasemel.
(131)
Sellega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel võis liidu turul oodata mõningast hinnatõusu. Seetõttu ei saa liidu tootjate hindade teatavat tõusu pidada ebaharilikuks. Lühiajaliste lepingute puhul on aga tegemist ostja ja müüja vahelise kokkuleppega, mis ei pruugi tingimata olla seotud ajutise varustusprobleemiga, vaid mitmesuguste muude turgu mõjutavate teguritega. Igal juhul paistab, et klaaskiutarned normaliseerusid 2010. aasta vältel, nagu on selgitatud ka põhjenduses 128. Seetõttu lükati need väited tagasi.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(132)
Eelöeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 150-151 ning tehakse lõplik järeldus, et kokkuvõttes puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamata jätmist.
H. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(133)
Kaebuse esitaja märkis, et uurimise esialgses etapis kehtestatud 5 % kasumimarginaal on liiga madal, ning rõhutas veel kord, et 12-15 % tase oleks põhjendatum, kuna klaaskiutoodete valmistamine on äärmiselt kapitalimahukas tööstusharu. Ta väitis, et kõrgema tulususe korral saaksid tootjad piisavat kapitalitulu ja teeksid uusi investeeringuid. Selle väite toetuseks ei esitatud siiski veenvaid tõendeid, mistõttu jääb jõusse uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % kasumimarginaal.
(134)
Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega tuleb märkida kooskõlas põhjendusega 71, et neid metodoloogilisi muudatusi, mida kohaldati hindade allalöömise taseme arvutamisel, st i) lõnga väljajätmine, ii) tooteliikide rühmitamine ja iii) impordijärgselt kantud kulude arvessevõtmine, kohaldati ka kahju kõrvaldamise taseme arvutamisel.
(135)
Et jätta tootevalikust välja lõng ja arvestada iga tooterühma (klaaskiust heie, tükeldatud klaasikiud ja klaaskiust matid) eripära, tugines komisjon valimisse kuuluvate liidu tootjate esitatud üksikasjalikule finantsteabele, mis oli jaotatud tooteliikide järgi. Nii kasutaski komisjon peamiste tooterühmade (klaaskiust heie, tükeldatud klaasikiud ja klaaskiust matid) järgi liigitatud finantsandmeid, mitte esialgsetes arvutustes kasutatud üldiseid andmeid, mis hõlmasid ka lõnga (vt ajutise määruse põhjendus 155). Sel viisil arvutatud tulemused kajastavad paremini olukorda turul ja võtavad võimalikult suurel määral arvesse muudetud tootevalikut ning peamiste tooteliikide eripära.
(136)
Eespool nimetatud korrigeerimiste tõttu muutus esialgu kindlakstehtud kahju kõrvaldamise tase oluliselt.
2. Lõplikud meetmed
(137)
Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed.
(138)
Kuna kahju kõrvaldamise tase on madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamise tasemel.
(139)
Eespool esitatut arvestades on tollimaksu määrad väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:
Eksportiv tootja
Kavandatav dumpinguvastane tollimaks (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Kõik muud äriühingud
13,8
(140)
Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalne dumpinguvastane tollimaksumäär määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetse nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.
(141)
Taotlus kohaldada nimetatud äriühingule ettenähtud individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõigi vajalike andmetega, märkides eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(142)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(143)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna tootevalikust on välja jäetud lõng (vt põhjendused 13-24), vabastatakse lõnga impordilt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099) alla kuuluvate kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Kõik muud äriühingud
13,8
A999
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Määruse (EL) nr 812/2010 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna teatava Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodi ex 7019 19 10 (TARICi koodid 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 ja 7019191079) alla kuuluva klaasfilamentkiust lõnga (välja arvatud lõng, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) impordi eest tagatiseks antud summad vabastatakse.
2. Määruse (EL) nr 812/2010 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099) alla kuuluvate kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 9. märts 2011