PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1216/2011,
24. november 2011,
millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artiklit 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni määruses (EL) nr 691/2010 (millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded) (2) on sätestatud tulemuslikkuse põhinäitajad ja siduvad eesmärgid sellistes tulemuslikkuse põhivaldkondades nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus.
(2)
Määruse (EL) nr 691/2010 I lisaga on riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) eesmärkide seadmiseks ette nähtud järgmised ohutusalased tulemuslikkuse põhinäitajad: ohutusjuhtimise tõhusus, mida mõõdetakse lennuliikluse korraldamise ohutusvalmiduse jälgimise raamistikul (ATM Safety Framework Maturity Survey) põhineva metoodika alusel; riskianalüüsi vahendi tõsidustasemete liigituse kohaldamine, et oleks võimalik esitada ühtlustatud aruandeid hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja hõivamiste ja lennuliikluse korraldamise (ATM) konkreetsete tehniliste juhtude tõsiduse hindamise kohta, ning õiglast kultuuri käsitlev aruandlus.
(3)
Vastavalt määruse (EL) nr 691/2010 I lisale peaksid komisjon, liikmesriigid, Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) kõnealuseid ohutusalaseid tulemuslikkuse põhinäitajaid ühiselt edasi arendama ning komisjon peaks need enne esimest võrdlusperioodi vastu võtma.
(4)
Selleks moodustas komisjon EASA, Eurocontroli ja komisjoni esindajatest koosneva töörühma (nn E3-töörühm). Töörühm koostas tehnilise aruande „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme” („Tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate mõõtmise kriteeriumid”.) Aruannet täiustati liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud märkuste põhjal ning sellest on saanud tehniline kontseptsioon, mis on olnud käesoleva määruse, käesoleva määrusega seotud nõuete täitmise vastuvõetavate viiside ja juhismaterjalide koostamise aluseks.
(5)
Ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate väljaarendamisel tuleks arvesse võtta tööd, mida on juba tehtud muude algatuste, näiteks EASA lennuohutuskava, Eurocontroli riskianalüüsi vahendi ja ohutusvalmiduse jälgimise raamistiku rakendamisel.
(6)
Tulemuslikkuse kava järkjärgulisel rakendamisel saadud kogemused näitavad, et muudetud tulemuseesmärkide hindamiseks ettenähtud aega, mis komisjonile on antud, tuleks pikendada seoses tulemuslikkuse kavade üksikasjalikust hindamisest põhjustatud töökoormusega ja vajadusega pidada dialoogi riiklike järelevalveasutustega; samuti tuleb tagada, et kõnealuse hindamise tulemused oleksid nõuetekohaselt põhjendatud.
(7)
Seepärast tuleks määrust (EL) nr 691/2010 vastavalt muuta.
(8)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 691/2010 muudetakse järgmiselt:
1)
artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
a)
lõikes 1 asendatakse sõnad „kahe kuu” sõnadega „nelja kuu”;
b)
lõikes 2 asendatakse sõnad „kaks kuud” sõnadega „neli kuud”;
c)
lõikes 3 asendatakse sõnad „kaks kuud” sõnadega „neli kuud”;
(2)
I lisa 2. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:
„1. OHUTUSALASED TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJAD
a)
Esimene riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on ohutusjuhtimise tõhusus, mida mõõdetakse lennuliikluse korraldamise ohutusvalmiduse jälgimise raamistikul (Safety Framework Maturity Survey) põhineva metoodika alusel.
Liikmesriikide ja nende riiklike järelevalveasutuste ning selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate puhul, kellel on lennuliiklusteenuste või side-, aeronavigatsiooni- või seireteenuste osutamise sertifikaat, mõõdetakse kõnealust tulemuslikkuse põhinäitajat järgmiste juhtimiseesmärkide rakendamise põhjal:
-
ohutuspoliitika ja -eesmärgid;
-
ohutusalane riskijuhtimine;
-
ohutuse tagamine;
-
ohutuse edendamine;
-
ohutuskultuur.
b)
Teine riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on riskianalüüsi vahendi metoodikal põhineva tõsidustasemete liigituse kohaldamine vähemalt järgmisesse kolme kategooriasse kuuluvatest vahejuhtumitest teatamise puhul: hajutusmiinimumi rikkumine, lennuraja hõivamine ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid kõikides lennujuhtimiskeskustes ja kõikidel lennuväljadel. Liikmesriigid võivad otsustada, et kõnealust metoodikat ei kohaldata lennuväljadel, mille ärilise õhutranspordi veomaht on alla 50 000 reisi aastas.
Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad kasutavad eespool nimetatud vahejuhtumitest teatamisel järgmiseid tõsidustasemeid:
-
tõsine vahejuhtum;
-
märkimisväärne vahejuhtum;
-
oluline vahejuhtum;
-
ei mõjuta ohutust;
-
kindlaks määramata; kasutatakse näiteks piisava teabe puudumisel või ebaselge või vastuolulise tõendusmaterjali korral.
Metoodika kohaldamist käsitlevas aruandluses kirjeldatakse konkreetseid vahejuhtumeid.
c)
Kolmas riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on liikmesriikide ja asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate aruandlus, mis esitatakse punkti e kohaselt koostatud küsimustiku alusel ja millega mõõdetakse õiglase kultuuri olemasolu või selle puudumise määra.
d)
Esimesel võrdlusperioodil ei kohaldata kogu Euroopa Liitu hõlmavaid ohutusalaseid tulemuseesmärke. Siiski võivad liikmesriigid püstitada kõnealustele ohutusalastele tulemuslikkuse põhinäitajatele vastavaid eesmärke.
e)
Selleks et hõlbustada ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist, võtab Euroopa Lennundusohusamet (EASA) pärast tulemuslikkuse hindamise asutusega konsulteerimist enne esimese võrdlusperioodi algust vastu nõuete täitmise vastuvõetavad viisid ja juhismaterjalid kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 52 sätestatud menetlusega.
f)
Eurocontrol esitab õigeaegselt teabe, mida vajatakse punktis e osutatud dokumentide koostamiseks, sh vähemalt riskianalüüsi vahendi metoodika ja selle edasise täiustamise spetsifikatsiooni ning ohutusvalmiduse jälgimise raamistiku metoodika üksikasjad ja kaalutegurid.
g)
Riiklikud järelevalveasutused esitavad enne iga aasta 1. veebruari EASA-le aruande tulemustest, mis riiklikud järelevalveasutused ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad on eelmisel aastal saanud punktides a ja c osutatud ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate (ohutusjuhtimise ja õiglase kultuuri tõhusust käsitlevad küsimustikud) mõõtmisel. Neid iga-aastaseid mõõtmistulemusi kasutatakse punktides h ja i kirjeldatud järelevalvetoimingute sisendandmetena. Kui ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.
h)
Riiklikud järelevalveasutused jälgivad ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt kooskõlas komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1034/2011 (3) sätestatud ohutusjärelevalvemenetlusega.
i)
EASA jälgib oma standardimiskontrollide raames ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist riiklike järelevalveasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 24 osutatud töömeetoditele. EASA teavitab tulemuslikkuse hindamise asutust selliste kontrollide tulemustest.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 24. november 2011