NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 402/2012,
10. mai 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
12. augustil 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit alumiiniumradiaatorite liitu importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui rahvusvaheline alumiiniumradiaatorite tootjate ühendus AIRAL Scrl (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % alumiiniumradiaatorite kogutoodangust ELis, esitas vastava kaebuse. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina eksportivatele tootjatele, võrdlusriigi tootjatele, importijatele, turustajatele ja teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitaja, muud liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja turustajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Liidu tootjate, importijate ja eksportivate tootjate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti importijatel ja eksportivatel tootjatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (vt jagu 3) ajavahemikus juulist 2010 kuni juunini 2011.
(6)
Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Endast teatas ja turumajanduslikku kohtlemist taotles vaid üks kontsern, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (edaspidi „Sira Group”). Individuaalse kohtlemise taotlused saadi äriühingutelt Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd.
(7)
Nagu nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 24, esitasid liidu tootjatest kaheksa ettenähtud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, lähtudes nende tootmis- või müügimahust, suurusest ja geograafilisest asukohast liidus.
(8)
Nagu märgitud põhjenduses 27, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Samas kaks nendest importijatest ei importinud/ostnud vaatlusalust toodet. Arvestades koostöövalmis importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks.
(9)
Nagu märgitud põhjenduses 28, esitasid 18 Hiina eksportivat tootjat ettenähtud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt saadud andmete põhjal valis komisjon välja kaks eksportivat tootjat, kelle ekspordimaht liitu oli suurim.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st Hiina eksportivatele tootjatele, neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, liidu koostöövalmis importijatele ja Euroopa Tarbijate Organisatsioonile (BEUC) koos nõudega saata kasutajate küsimustik edasi sidusühingutele.
(11)
Vastused küsimustikule saadi kahelt valimisse kaasatud eksportivalt Hiina tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult importijalt. Küsimustikule ei vastanud mitte ükski kasutaja.
(12)
Lisaks saadi taotlus individuaalseks kontrollimiseks algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt ühelt omavahel seotud eksportivate tootjate kontsernilt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Otsus selle kontserni taotluse eraldi kontrollimise kohta tehakse lõppetapis.
(13)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja ELi huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Euroopa Liidu tootjad
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poola;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itaalia;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itaalia;
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itaalia.
ELi importijad
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poola.
Hiina eksportivad tootjad
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun;
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Uurimisperiood
(14)
Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(15)
Vaatlusalune toode on alumiiniumradiaatorid ja elemendid ning osad, millest need radiaatorid koosnevad, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Praegu kuulub toode CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 alla.
(16)
Sira Group vaidlustas selle määratluse, lähtudes väidetavast erinevusest kahe tootmisprotsessi vahel, mida radiaatorite valmistamisel kasutatakse. Sira Groupi kuuluvad kaks Hiina eksportivat tootjat, kellest üks kasutas survevalu meetodit samas kui teine äriühing kasutas ekstrusioonmeetodit. Sira Group väitis, et ekstrusioonmeetod tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta väidetavate erinevuste tõttu füüsikalistes ja tehnilistes omadustes, tooraines, tootmiskuludes ja müügihinnas, ning kuna ekstrusioonmeetod on Euroopa Liidus ja Hiinas vähe levinud.
(17)
Üks teine Hiina poole esindaja, Hiina masinate ja elektroonikatoodete ekspordi ja impordiga tegelev kaubanduskoda (CCCME), nõudis selles küsimuses selgitusi nendel kahel tootmismeetodil valmistatud radiaatorite kulu- ja hinnaerinevuste tõttu.
(18)
Seoses sellega on selge, et kuigi esineb väikseid erinevusi, on mõlemal meetodil toodetud radiaatoritel samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad kasutusviisid. Kõnealustel meetoditel toodetud radiaatoreid on lihtne vastastikku asendada. Nimetatud põhilised omadused on eelkõige kergus, madal termiline inerts ja hea soojusjuhtivus. Erinevused kuludes ja hinnas ning tõsiasi, et ekstrusioonmeetodi puhul võidakse kasutada pisut erinevat alumiiniumisulamit, ei muuda neid põhilisi omadusi. Hinnavõrdlustega seoses on käesolevas uurimises kasutatud tooteliigi võrdlussüsteemi ülesehituses kõiki erinevusi arvesse võetud, mis tähendab, et omavahel võrreldakse ainult samasuguseid tooteid.
(19)
Lisaks tuleks alumiiniumradiaatoreid käsitleda ühe ja sama tootena, sest hoolimata tootmisprotsessist müüakse neid samade müügikanalite kaudu ning lõppkasutaja või tarbija tajub pigem seda, et need on valmistatud alumiiniumist (millel on eespool nimetatud hästi teada omadused), kui et need erinevad tootmismeetodi tõttu. Eespool öeldut silmas pidades lükatakse kõnealune väide tagasi.
(20)
Samuti vaidlustas CCCME terasplaatradiaatorite ja isegi malmradiaatorite väljajätmise menetlusega hõlmatud toodete seast. Kuigi neid tooteid kasutatakse samal viisil, on nende põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused erinevad, näiteks peamine tooraine (alumiiniumisulam) on hoopis teras või raud, millel on kaalu, termilise inertsi ja soojusjuhtivuse poolest teistsugused füüsikalised ja tehnilised omadused. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(21)
Lisaks tegi CCCME märkusi seoses kaebuses tehtud viidetega müügile „hankekonkursside” teel. Nendest märkustest ilmnes, et CCCME eeldas, et sellega viidati riigihangetele. Kaebustes viidatud hankekonkursid seevastu on aga seotud tavalise äritegevusega, mille käigus radiaatorite ostja ELis palub enne tellimuse esitamist võimalikel tarnijatel anda teada oma hinnad. Ükski arvutustes kasutatud Hiina importkaupadest ei olnud seotud riigihankemenetlusega.
(22)
CCCME esitas lisaks märkuse seoses kaebuses esineva viitega „disainradiaatoritele”, eeldades, et need radiaatorid on toote määratlusest välja jäetud. Need märkused põhinesid taas arusaamatusel, kuna sellised radiaatorid ei ole toote määratlusest välja jäetud. Seega lükati need väited tagasi.
2. Samasugune toode
(23)
Uurimine on näidanud, et Hiinas valmistatud ja sealt eksporditud radiaatoritel ning liidus müüdavatel liidu tootjate valmistatud alumiiniumradiaatoritel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusviisid ning seega võib neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. VÄLJAVÕTTELINE UURING
1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(24)
Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(25)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid neli äriühingut kaheksast liidu tootjast, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet, ning valiku aluseks võeti nende müügimaht, suurus ja geograafiline asukoht liidus. Nende toodang moodustas 66 % liidu hinnangulisest kogutoodangust uurimisperioodil. Huvitatud isikuid kutsuti üles tutvuma neile ülevaatamiseks mõeldud toimikuga ja tegema märkusi valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Üks huvitatud isik taotles, et valimi moodustamisel võetaks arvesse ka tootmismahtu. Valimi sellise muutmisega oldi nõus. Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku neljast äriühingust koosneva valimi suhtes vastuväiteid.
2. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(26)
Arvestades menetluses osalevate importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane importijate väljavõtteline uuring.
(27)
Ainult kolm sõltumatut importijat esitasid ettenähtud teabe ja nõustusid koostööd tegema. Kuna nimetatud importijatest kaks ei esitanud andmeid vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks.
3. Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(28)
Ettenähtud teabe esitasid ja enda kaasamisega valimisse olid nõus 18 Hiina eksportivat tootjat. Need äriühingud eksportisid uurimisperioodil ELi turule ligikaudu viis miljonit elementi (3) ehk natuke vähem kui 50 % Hiina ekspordist ELi turule uurimisperioodil. Nimetatud äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi, mis koosnes kahest eksportivast tootjast, kellel olid suurimad tüüpilised tootmis-, müügi- ja ekspordimahud, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kahe eksportiva tootja, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd müügimaht moodustas ligikaudu 62 % nende 18 eksportiva tootja müügimahust, kes esitasid valimi tarvis andmed.
(29)
Üks eksportivate tootjate kontsern (Sira Group) vaidlustas enda väljajätmise valimist põhjendusega, et nad toodavad ühte teatavat tüüpi radiaatoreid (kasutades tootmisel ekstrusioonmeetodit) ja et nende kaasamine valimisse suurendaks seega valimi representatiivsust. Ühe kontserni lisamine valimisse ei olnud aga vajalik, kuna esialgu moodustatud valim esindas endiselt rohkem kui 60 % koostööd tegevate äriühingute teatatud ekspordist. Lisaks ei ole vajalik, et valim hõlmaks kõiki vaatlusaluse toote eri tüüpe. Seega lükati Sira Groupi taotlus tagasi ja kinnitati esialgne valim.
D. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
1. Turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine
1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(30)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
(31)
Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat taotlesid aga individuaalset kohtlemist. Seetõttu ei kontrollitud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmist.
1.2. Individuaalne kohtlemine
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(33)
Mõlemad valimisse kaasatud eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist. Mõlemat taotlust uuriti. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud äriühingud täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid.
(34)
Seega võimaldati mõlemale valimisse kaasatud eksportivale tootjale individuaalne kohtlemine.
2. Võrdlusriik
(35)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(36)
Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Venemaad ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(37)
Venemaa esitamise kohta võrdlusriigiks ei tehtud mingeid märkusi. Uurimise käigus ei soovitanud ükski huvitatud isikutest võimalikke samasuguse toote tootjaid võrdlusriigis lisaks neile, keda nimetati kaebuses.
(38)
Venemaa äriühingud ei teinud koostööd, kuigi uurimise käigus saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele Venemaa tootjatele ja nendega võeti korduvalt ühendust.
(39)
Oma uurimistöö käigus püüdis komisjon tuvastada muid tootjaid kolmandates riikides.
(40)
Seega saadeti kirjad ja küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele muudes kolmandates riikides (sh Türgi, Iraan, Horvaatia, India, Lõuna-Aafrika ja Šveits) Hoolimata järelmeetmetest ei teinud keegi koostööd.
(41)
Nagu märgitud eespool põhjendustes 38, 39 ja 40, ei leitud uurimise käigus ühtegi kolmandat turumajanduslikku riiki, mida saanuks kasutada käesolevas uurimises võrdlusriigina. Sellise kolmanda turumajandusliku riigi puudumisel jõuti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a esialgsele järeldusele, et valimisse kaasatud tootjatele ei ole võimalik määrata normaalväärtust kolmanda turumajandusliku riigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, sealhulgas liitu, ja et seega on vaja määrata normaalväärtus muul põhjendatud alusel, käesoleval juhul samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Seda peeti asjakohaseks juba eespool märgitud koostöö puudumise, aga ka ELi turu suuruse, impordi olemasolu ning tiheda sisekonkurentsi tõttu selle toote osas ELi turul.
3. Normaalväärtus
(42)
Kuna kumbki kahest valimisse kaasatud äriühingust ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, siis määrati normaalväärtus kõigile Hiina eksportivatele tootjatele kindlaks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 41. Pärast liidus makstud või makstavate hindade valimist arvutati normaalväärtus põhjenduses 13 nimetatud valimisse kaasatud liidu tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel.
(43)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas ELi samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et liidu tootjate samasuguse toote müük liidus on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida ekspordivad liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad.
(44)
Seejärel uuris komisjon, kas nimetatud müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa ELi kõnealuse toote müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Liidu müügitehinguid käsitati tulutoovatena, kui tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seega määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul liidu turul müüdud toote tootmiskulud. See analüüs näitas, et mõnda tooteliiki müüs EL tulutoovalt, st ühiku netomüügihind oli kõrgem kui arvutatud tootmiskulu ühiku kohta.
(45)
Iga tooteliigi normaalväärtus põhines tulutoova müügi puhul tegelikul müügihinnal (tehasehind) ja ebatulusa müügi puhul arvestuslikul normaalväärtusel.
(46)
Normaalväärtuse arvutamiseks lisati ELi tootmisharu tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning 4,43 % kasum kindlaks tegelike andmete põhjal ELi tootjate samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
4. Ekspordihind
(47)
Kuna kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
5. Võrdlus
(48)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohaseid kohandusi seoses kaudsete maksude ning veo-, kindlustus-, pakendamis-, käitlemis- ja laenukuludega lubati teha kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.
(49)
Ühe eksportiva tootja puhul oli ilmne, et äriühing ei olnud küsimustikus nõutud süsteemi kasutades vaatlusalust toodet õigesti liigitanud. Üks vaatlusaluse toote tehnilise kirjelduse osadest on seotud radiaatorite soojusvõimsusega. Samas ei olnud äriühingul tõendeid, et toetada oma eksporditavate mudelite soojusvõimsuse kohta esitatud andmeid. Esitatud soojusvõimsus ei vastanud tõele ega olnud kooskõlas ülejäänud tehnilise kirjelduse andmetega, nagu kaal ja mõõtmed. Seega tuli võrdlemiseks kasutada ainult ülejäänud tehnilise kirjelduse andmeid.
(50)
Toote kontrollnumbri (PCN-süsteemi) kasutamisel toodete liigitamiseks ilmnes ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul palju kokkulangevusi. Teise valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul aga kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, kuna otseseid kokkulangevusi ei leitud. Juhtudel, kui kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, tehti üksikasjad teatavaks ka asjaomasele äriühingule.
6. Dumpingumarginaal
(51)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata.
(52)
Valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute jaoks arvutati nende kahe dumpingumarginaali kaalutud keskmine.
(53)
Arvestades Hiina äriühingute vähest koostööd (alla 50 %), leiti, et on kohane, kui kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal põhineb kõige kõrgema dumpinguga tehingutel, mille koostööd tegevad eksportijad on teinud konkreetse kliendiga.
(54)
Sellisel viisil kindlaks määratud ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on järgmised:
Tabel 1
Äriühingu nimi
Staatus
Dumpingumarginaal
Zhejiang Flyhigh
individuaalne kohtlemine
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
individuaalne kohtlemine
70,8 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
32,5 %
Üleriigiline dumpingumarginaal
76,6 %
E. KAHJU
1. Liidu kogutoodang
(55)
ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid.
(56)
Uurimisperioodil tootsid liidus alumiiniumradiaatoreid kaheksa tootjat. Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet.
(57)
Sellest lähtudes hinnati, et liidu kogutoodang uurimisperioodil, väljendatuna toodetud elementide arvuna, oli ligikaudu 64 miljonit. Arvestades, et kaebuse esitamist toetanud tootjate toodang moodustas liidu kogutoodangu, moodustavad need tootjad algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”).
2. Liidu tarbimine
(58)
Käesolevas uurimises ei olnud võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad ka teised alumiiniumtooted, nagu elektriradiaatorid.
(59)
Seega määrati liidu tarbimine kindlaks, toetudes kaebuses esitatud teabele, mis käsitles eriti liidu tootmisharu müügimahtu liidus ja Hiina eksportivate tootjate importi. Neid andmeid võrreldi vastastikku väljavõttelise uuringu küsimustikele saadud vastuste ja liidu tootjate ning Hiina eksportivate tootjate valdustes saadud ning kontrollitud andmetega.
(60)
Selle põhjal oli tarbimine liidus muutunud järgnevalt:
Tabel 2
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tarbimine (elementi)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(61)
Kogutarbimine ELi turul vaatlusalusel perioodil kahanes 3,8 %. Ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 12 %, millele järgnes edasine langus 3,7 %. Kuigi tarbimine taastus 2010. aastast uurimisperioodini, suurenedes 13,5 %, ei saavutanud see algset 2008. aasta taset. Eespool esitatud tabel näitab, 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tarbimine 9 %.
3. Import asjaomasest riigist
(62)
Hiinast pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Tabel 3
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Impordi maht Hiinast (elementi)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Turuosa
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(63)
Vaatamata tarbimise kasvule suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt - 77 %. Tõus oli pidev ning toimus kõige kiiremini ajavahemikul 2010. aastast uurimisperioodini (+ 33 %). Samuti järgis vaatlusalusel perioodil pidevat tõusutrendi Hiina eksportivate tootjate turuosa, mis tõusis 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le vaatlusalusel perioodil. Selle suundumuse puhul tuleks pidada silmas tarbimise üldist langust 3,8 % võrra samal perioodil.
3.1. Impordihinnad ja hindade allalöömine
Tabel 4
Import Hiinast
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Keskmine hind eurodes elemendi kohta
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(64)
Eespool esitatud tabel näitab, et vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit impordi keskmine hind mõnevõrra langes. Kõigepealt, ajavahemikul 2008-2009, vähenes see märkimisväärselt 20 % ja seejärel, aastatel 2009 ja 2010, kasvas 25 %. Lõpuks, vaatlusaluse perioodi lõpupoole, vähenes see taas.
(65)
Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusalusel perioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. Koos hindade langusega toimus 2009. aastal märgatav Hiina turuosa suurenemine ELi turul 13 %-lt 17,3 %-le ning pidev hinna allalöömine selgitab Hiina eksportivate tootjate turuosa pidevat suurenemist, eriti ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini.
(66)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi tooteliikide kaupa kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja Hiina koostööd tegevate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ning mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, nõuetekohaselt kohandatuna, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(67)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 6,1 %.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(68)
Nagu on märgitud põhjendustes 24 ja 25, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Tuleb märkida, et üks valimisse kaasatud liidu tootja alustas alumiiniumradiaatorite tootmist alles 2009.aastal. Leiti, et vaatlusaluse perioodi suundumuste analüüsi järjekindluse tagamiseks on asjakohane võtta kahjuanalüüsi võrdlusaluseks 2009. aasta ja anda selle indeksile väärtus 100. Täielikkuse huvides on kättesaadavate andmete põhjal kindlaks määratud ka 2008. aasta indeks.
(69)
Nelja valimisse kaasatud ELi tootja esitatud ja kontrollitud andmeid kasutati selleks, et määrata kindlaks mikromajanduslikud näitajad, nagu ühikuhind, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja varud. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavat teavet kolme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käiva teabega 2009. aastal (indeks 100).
(70)
Kaheksa ELi alumiiniumradiaatorite tootja kohta esitatud andmeid kasutati makromajanduslike näitajate, nagu liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu, turuosa ja tööhõive kindlaksmääramiseks. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavaid andmeid seitsme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käivate andmetega 2009. aastal (indeks 100).
(71)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmab liidu tootmisharu majandusliku seisundi uurimine vaatlusalusel perioodil kõigi nimetatud artiklis märgitud majandustegurite hindamist.
4.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Tabel 5
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmismaht (elementi)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Tootmisvõimsus (elementi)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Tootmisvõimsuse rakendusaste
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(72)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati liidu tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid.
(73)
Tabelist ilmneb, et tootmine vaatlusalusel perioodil vähenes. Koos nõudluse kahanemisega vähenes 2009. aastal märgatavalt ka tootmine, kuid 2010. aastal ja uurimisperioodil järgnes langusele taas tõus. Hoolimata tarbimise 9 %-lisest kasvust jäi tootmine 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel võrdlemisi muutumatuks. Tootmine sõltub samuti liidu tootmisharu ekspordist, mis jäi kogu vaatlusaluse perioodi ajaks kaalukaks.
(74)
Hoolimata sellest, et tarbimine vähenes mõõdukalt, langes tootmisvõimsuse rakendusaste 70 %-lt 2008. aastal 60 %-le uurimisperioodil. Ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini jäi see võrdlemisi muutumatuks.
4.3. Müügimaht ja turuosa
Tabel 6
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Müügimaht (elementi)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Turuosa
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(75)
Liidu tootmisharu müügimaht kahanes vaatlusalusel perioodil 16 % ja selle turuosa vähenes pidevalt 87 %-lt 2008. aastal 76 %-ni uurimisperioodil. 2009. aastal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 %, seega kaotas liidu tootmisharu rohkem kui neli protsendipunkti oma turuosast. 2010. aastal langes müügimaht veel 7 % ja liidu tootmisharu turuosa kahanes 82,7 %-lt 79,5 %-le. Uurimisperioodil, kui tarbimine kasvas (+ 13,5 %), vähenes liidu tootmisharu turuosa veel 76 %-ni. Seega ei suutnud liidu tootmisharu kasvavast tarbimisest tulu lõigata ega eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada.
4.4. Kasv
(76)
Vaatlusalusel perioodil selgus, et liidu tarbimine kahanes mõnevõrra, 3,8 %, samas kui liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid samas ajavahemikus märkimisväärselt, vastavalt 15,9 % ja 12,6 %. Samas kasvas Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 76,9 %. Seetõttu kahanes liidu tootmisharu turuosa selles ajavahemikus 11 protsendipunkti võrra.
4.5. Tööhõive
Tabel 7
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Töötajate arv
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(77)
Töötajate arv vaatlusalusel perioodil mõnevõrra suurenes, kuid see omakorda viis tootlikkuse kahanemiseni. Siiski tuleb märkida, et tööhõive tõusutrendi põhjuseks on üksnes tõsiasi, et üks valimisse kaasatud äriühingutest, nende seast väikseim, alustas tootmist 2009. aastal. Muul juhul oleks tööhõive suundumus olnud negatiivne.
(78)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra. See langes madalaimale tasemele 2009. aastal ja hakkas seejärel uurimisperioodile lähenedes kasvama, ilma et oleks saavutanud algset taset. 2009. aastast kuni uurimisperioodini tõusis tootlikkus 12 %.
4.6. Keskmine ühikuhind liidus ja tootmiskulud
Tabel 8
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele
(eurot elemendi kohta)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Ühiku tootmiskulu eurot/element
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.
(79)
Keskmiste müügihindade suundumus näitab, et vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne, 6 % langus. Ühes kasvava tarbimise ning turu taastumisega tõusid hinnad ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini 6 %, kuid ei saavutanud 2008. aasta taset.
(80)
Samasuguse toote tootmis- ja müügikulud küll kahanesid vaatlusalusel perioodil, kuid see kahanemine oli liiga väike selleks, et võimaldada liidu tootmisharul 2010. aastal ja uurimisperioodil kasumisse jääda. Kui 2009. aastal kaasnes 11,5 % kulude vähenemisega 11,5 % müügihinna langus, siis 2010. aastal ja uurimisperioodil koges liidu tootmisharu kiiret kulude kasvu ja sai lisakulude katteks oma hindu vaid mõnevõrra suurendada. Selle tulemuseks oli veelgi suurem kasumlikkuse langus ja turuosa kaotus, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad.
4.7. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 9
2008
2009
2010
Uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Rahavoog
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Investeeringud (eurodes)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Investeeringutasuvus
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.
(81)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil ja samuti ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini kahanes liidu tootmisharu kasumlikkus märkimisväärselt ning küündis vaevalt kasumiläveni.
(82)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, järgis suuresti kasumlikkuse negatiivset suundumust. Madalaimale tasemele langes rahavoog uurimisperioodil. Samuti vähenes investeeringutasuvus, kukkudes 36 %-lt 2008. aastal 2 %-le uurimisperioodil.
(83)
Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse selline muutumine vaatlusalusel perioodil piiras liidu tootmisharu võimet investeerida oma tegevusse ning õõnestas liidu tootmisharu arengut. Liidu tootmisharul õnnestus vaatlusaluse perioodi alguses suures mahus investeerida ja oma tehnikat kaasajastada, et tootmist tõhusamaks muuta, kuid seejärel vähenesid investeeringud kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi kestel järk-järgult 64,7 %.
4.8. Varud
Tabel 10
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu lõppvarud Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.
(84)
Valimisse kaasatud liidu tootjate varud suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. 2009. aastal vähenesid lõppvarud 27 %. Hiljem, 2010. aastal ja uurimisperioodil, kasvasid varud vastavalt 30,8 % ja 128,4 %.
5. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(85)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaos. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada.
6. Järeldus kahju kohta
(86)
Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil enamik liidu majanduslikku seisundit kirjeldavaid kahjunäitajaid halvenesid või ei järginud tarbimise arengut. See tähelepanek kehtib eriti ajavahemiku kohta 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(87)
Vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kasvas Hiinast pärit impordi maht pidevalt ja olulisel määral. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja turuosa vähenes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil. Isegi kui tarbimine 2009. aastast uurimisperioodini taas 9 % kasvas, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Hiinast pärit impordi märkimisväärse kasvu tõttu ELi turul ei olnud liidu tootmisharul võimalik eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada. Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil järjekindlalt, lüües pidevalt alla liidu tootmisharu hindu.
(88)
Lisaks halvenesid oluliselt ka liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog ja kasumlikkus. See tähendab, et vähenes ka liidu tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali ja investeerida.
(89)
Eelöeldut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(90)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Peale dumpinguhinnaga impordi kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(91)
Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 3,8 %, samas kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt, ligikaudu 77 %, ning samuti kasvas selle turuosa 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le uurimisperioodil. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja selle turuosa langes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil.
(92)
2009. aastast uurimisperioodini kasvas liidu tarbimine 9 %, samas kui liidu turuosa taas kahanes, vastupidiselt Hiinast pärit impordile, mis kõnealusel perioodil kasvas 52 % aastas.
(93)
Hinnasurve asjus tuleb märkida, et 2009. aastal Hiinast pärit impordi keskmised hinnad kahanesid 20 %, mis sundis liidu tootmisharu oma hindu alandama märkimisväärselt, 11,5 %. 2010. aastal ja uurimisperioodil püüdis liidu tootmisharu suurenenud kulude tõttu oma hindu tõsta. Selle tulemuseks oli turuosa jätkuv kahanemine, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Selline olukord põhjustas eriti liidu tootmisharu kasumlikkuse, müügimahu ja turuosa olulise kahanemise.
(94)
Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil langesid. Isegi kui Hiinast pärit impordi hinnad 2009. aastast uurimisperioodini 23 % tõusid, jäid need siiski vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil pidevalt liidu tootmisharu hindadest märgatavalt madalamaks, määrates hinnad liidu turul.
(95)
Eelöeldu põhjal järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi massiline suurenemine ning sellise impordi hinnad, mis lõid pidevalt liidu tootmisharu hindu alla, etendasid otsustavat osa liidu tootmisharu kantud olulises kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras, müügimahu ja turuosa olulises vähenemises ja enamiku kahjunäitajate halvenemises.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import kolmandatest riikidest
(96)
Nagu selgitatud põhjenduses 58, ei olnud selles uurimises võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid ning nende elemente ja osi hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad paljud erinevad alumiiniumtooted. Muu usaldusväärse teabe puudumise tõttu määrati kaebuse põhjal kindlaks, et ükski teine ELi-väline riik peale Hiina ei tootnud ja eksportinud vaatlusalusel perioodil ELi alumiiniumradiaatoreid.
3.2. Majanduskriis
(97)
Tarbimise kahanemise põhjuseks, eriti 2009. ja 2010. aastal, oli osaliselt majanduskriis. Tähelepanuväärne on see, et niihästi vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kui ka ajavahemikus 2009. aastast uurimisperioodini, kui tarbimine suurenes, suurenes liidu turul Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht, mille hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad.
(98)
Madala, dumpinguhinnaga impordi turuedu erines liidu tootmisharu turuedust. Uurimisest selgus, et 2009. aastast kuni uurimisperioodini, isegi kui liidu tarbimine suurenes ühes üldise majandusliku olukorra paranemisega, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Kuigi tootmismaht kaldus suurenema, oli tekkinud ülejääk, mis tuli lisada varudesse.
(99)
Tavapärastes majandustingimustes, ilma tugeva hinnasurve ning dumpinguhinnaga impordi kiire suurenemiseta oleks liidu tootmisharul võinud tekkida mõned tarbimise langusest ja ühiku püsikulude suurenemisest tulenevad raskused tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemise tõttu. Uurimisest aga nähtub selgelt, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import süvendas majanduslanguse mõju. Isegi majanduse elavnemise ajal ei olnud liidu tootmisharul võimalik taastuda ja saavutada vaatlusalusel perioodil kaotatud müügimaht ja turuosa.
(100)
Kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu viletsatele tulemustele kaasa aidata, ei leitud, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi mõju ja kahju vahel, mida liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kandis.
3.3. Muutused liidu tootmisharu tootmiskuludes
(101)
Uurimisest nähtus, et alumiiniumradiaatorite tootmise kulud on otseselt seotud muutustega alumiiniumi hinnas, kuna alumiinium on peamine tooraine, mida selle toote valmistamiseks kasutatakse. Isegi kui liidu tootmisharu tootmiskulud 2009. aastal märgatavalt kahanesid, nagu nähtub tabelist 8, langesid hinnad sama kiiresti. 2010. aastal ja vaatlusalusel perioodil kasvasid kulud rohkem kui müügihinnad ega võimaldanud liidu tootmisharul taastuda, seda eriti kasumlikkuse osas. Selline olukord tekkis, kui Hiinast pärit impordi hinnad lõid pidevalt alla liidu tootmisharu hindu.
(102)
Turumajanduse puhul võiks eeldada, et hindu turul kohandatakse pidevalt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade muutumist. Seda aga ei juhtunud. Uurimine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad, jätkas liidu turul hindade allasurumist ning seega takistas liidu tootmisharul oma turuosa säilitamist ja hindade kohandamist, et katta kulud ja teenida mõistlikul määral kasumit, seda eriti uurimisperioodil.
(103)
Seega ei olnud tooraine hinnatõus piisav, et kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja eriti uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
3.4. Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus
Tabel 11
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Eksportmüük (elementi)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.
(104)
Vaatlusalusel perioodil moodustas eksport olulise osa liidu tootmisharu äritegevusest. Liidu tootmisharu peamised eksporditurud olid Venemaa ja teised Ida-Euroopa riigid, kus müüdi tooteid, mis olid võrdlemisi madalama kvaliteediga ning seega odavamad kui liidu turul müüdavad radiaatorid.
(105)
Eespool esitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordikäive vähenes. Nagu kättesaadava teabe võib oletada, võis selle osaliselt põhjustada tõsiasi, et ka nendel eksporditurgudel leidus üha suuremas mahus Hiinast eksporditud alumiiniumradiaatoreid.
(106)
Samas on selge, et eksport võimaldas liidu tootmisharul saavutada mastaabisäästu ja seega vähendada oma üldisi tootmiskulusid. Seega on mõistlik järeldada, et liidu tootmisharu eksport ei saanud potentsiaalselt põhjustada seda olulist kahju, mida liidu tootmisharu kandis eriti uurimisperioodil. Mis tahes negatiivne mõju, mida ekspordimüügi vähenemine võis liidu tootmisharule avaldada, ei saa kaotada põhjuslikku seost nimetatud kahju ja Hiinast pärit madala, dumpinguhinnaga ekspordi vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(107)
Eespool esitatud analüüsist selgub, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt nii vaatlusalusel perioodil kui ka ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini. Leiti, see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil.
(108)
Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa kasv oli pidev ning langes kokku liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Olukord halvenes veelgi uurimisperioodil, kui liidu tootmisharul ei olnud võimalik taastada varem kaotatud turuosa ning kasumlikkust ja muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, langesid oma madalaimale tasemele.
(109)
Teiste teadaolevate tegurite analüüsist, sealhulgas majanduskriisi analüüsist, nähtus, et nende tegurite negatiivne mõju ei saa kaotada Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.
(110)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega ekspordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eksport tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(111)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
2. Liidu tootmisharu huvid
(112)
Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Kui meetmeid ei võeta, tundub liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine olevat vältimatu.
(113)
Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul tingimused tõhusaks kaubandustegevuseks ning võimaldab liidu tootmisharul viia uurimisaluse toote hind vastavusse mitmesuguste seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et tänu ajutiste meetmete kehtestamisele oleks liidu tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks edaspidi positiivne mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale.
(114)
Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Arvestades tekkinud kahjumit ja tootmisesse vaatlusaluse perioodi alguses tehtud suuri investeeringuid, võib eeldada, et enamik liidu tootjaid ei suuda tehtud investeeringuid katta, kui meetmeid ei võeta.
(115)
Sellepärast tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
3. Kasutajate ja importijate huvid
(116)
Käesoleva uurimise käigus ei teinud kasutajad koostööd.
(117)
Importijatest tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Poola importija, kes vastas küsimustikule ja nõustus kontrollkäiguga. Kõnealune importija kandis uurimisperioodil vaatlusaluse toote osas väikest kahjumit. Samas on vaatlusaluse tootega seotud äritegevuse osakaal nimetatud äriühingu muu tegevusega võrreldes väike. Seega ei ole tõenäoline, et meetmete kehtestamine avaldaks märkimisväärset mõju äriühingu kogukasumile.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(118)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.
H. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(119)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(120)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali.
(121)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Leitakse, et dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saadav võimalik kasum peaks põhinema valimisse kuuluvate liidu tootjate 2008. aasta keskmisel maksueelsel kasumimarginaalil. Seega leitakse, et 7,4 % käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille ELi tootmisharu oleks võinud kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(122)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal.
(123)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.
2. Ajutised meetmed
(124)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(125)
Eespool esitatu kohaselt kehtestati dumpinguvastased tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja dumpingumarginaale. Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine tollimaks
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Üleriigiline dumpingumarginaal
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(127)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
I. LÕPPSÄTE
(128)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja praegu CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 and ex 7616 99 90 (TARICi koodid 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) alla kuuluvate alumiiniumradiaatorite, nende elementide ja osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas need elemendid on kokkumonteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co.,Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Kõik muud äriühingud
61,4
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 10. mai 2012