ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
KOMISJONI OTSUS,
18. juuli 2011,
riigiabi C 15/09 (ex N 196/09) kohta, mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/118/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
2. oktoobril 2008 kiitis Euroopa Komisjon ajutiselt kuueks kuuks või kuni panga usaldusväärse ja põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni heaks riigiabi andmise ettevõtjale Hypo Real Estate Holding AG 35 miljardi euro suuruse riigigarantii kujul (registreeritud numbri N 44/08 all) (3). Saksamaa teatas sellest meetmest 30. septembril 2008.
(2)
1. aprillil 2009 teatas Saksamaa kontserni Hypo Real Estate (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskavast (registreeritud numbri N 196/09 all). Saksamaa täiendas ümberkorralduskava teatist 17. aprilli 2009. aasta kirjaga, milles ta teavitas komisjoni 60 miljoni euro suurusest kapitalisüstist ja 52 miljardi euro ulatuses antud riigigarantiide pikendamisest vastavalt krediidiasutuste abistamiseks mõeldud heakskiidetud finantstoetusskeemile (4).
(3)
7. mai 2009. aasta kirjaga (5) teavitas komisjon Saksamaad, et ta algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse. Kõnealune otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6) ja sellega kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.
(4)
3. juunil 2009 teatas Saksamaa 2,96 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (registreeritud numbri N 333/09 all).
(5)
17. augustil 2009 teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest pikendada veel kord 52 miljardi euro ulatuses Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung’i (edaspidi „SoFFin”) poolt HRE-le antud garantiisid (registreeritud numbri C 15/09 all) (vt põhjendus 2).
(6)
20. ja 21. oktoobril 2009 esitas Saksamaa uue ajakohastatud ümberkorralduskava ning teavitas komisjoni kavandatud riigiabimeetmete võtmisest HRE kasuks (rämpspanga asutamine ja lisagarantiide andmine) ja olemasolevate 52 miljardi euro ulatuses antud SoFFini garantiide järjekordsest, seekord kolmandast pikendamisest (registreeritud numbri N 557/09 all).
(7)
26. oktoobril 2009 teatas Saksamaa (juhtum N 557/09) järjekordsest 3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist, SoFFini poolt HRE-le 18 miljardi euro ulatuses antud garantiidest ja 2 miljardi euro suurusest SoFFini garantiist HRE rämpspangale (7). Komisjon ei kiitnud SoFFini 2 miljardi euro suurust garantiid heaks.
(8)
13. novembril 2009 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 60 miljoni euro suuruse, 2,96 miljardi euro suuruse ja 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemise (juhtumid C 15/09, N 333/09 ja N 557/09). Kõnealune otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (8) kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.
(9)
15., 16. ja 17. detsembril 2009 täiendas Saksamaa 26. oktoobri 2009. aasta teatist teabega SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antud garantiide kohta (registreeritud numbri N 694/09 all).
(10)
21. detsembril 2009 kiitis komisjon ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antavad garantiid (juhtum N 694/09) (9).
(11)
30. aprillil 2010 teatas Saksamaa SoFFini 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (juhtum N 161/10).
(12)
19. mail 2010 kiitis komisjon ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 1,85 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (10).
(13)
2. septembril 2010 teatas Saksamaa SoFFini 20 miljardi euro suurusest likviidsusgarantiist (juhtum N 380/10).
(14)
10. septembril 2010 teatas Saksamaa langenud väärtusega varade toetusmeetme rakendamisest (nimelt kavatsusest anda HRE varad üle ettevõtjale FMS-Wertmanagement AöR (11) (edaspidi „FMS-WM”)) ja kuni umbes 2,13 miljardi euro suurusest kapitalisüstist ning lisagarantiist kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii kujul (juhtum N 380/10).
(15)
24. septembril 2010 laiendas komisjon järjekordselt ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt heaks langenud väärtusega varade toetusmeetme, 20 miljardi euro suuruse likviidsusgarantii ja kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii. Kõnealune otsus (12) avaldati Euroopa Liidu Teatajas, kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. Komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus ei hõlmanud kuni 2,13 miljardi euro suurust kapitalisüsti, millest Saksamaa teatas 10. septembril 2010, mistõttu ei saanud kõnealune kapitalisüst komisjoni heakskiitu.
(16)
14. juunil 2011 esitas Saksamaa lõpliku ajakohastatud ümberkorralduskava. 15. juunil 2011 esitas Saksamaa asjaomaste kohustuste loendi, mida ta täiendas 1. juulil 2011.
(17)
14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et järgmine kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, nagu on märgitud 10. septembri 2010. aasta teatises, vaid ainult 2,08 miljardit eurot, mis antakse FMS-WMile.
(18)
Samal ajal peeti mitmeid kohtumisi ja telefonikonverentse ning lisaks olid komisjoni talitused, Saksamaa ja HRE omavahel kirjavahetuses.
(19)
Komisjon edastas Saksamaale talle saadetud kolmandate isikute märkused ja sai Saksamaa märkused 24. märtsi 2010. aasta kirjaga.
II. ABISAAJA JA ABIMEETMED
II.1. Abisaaja
(20)
HRE asutati 2003. aasta oktoobris HVB kontserni kuuluva kommertskinnisvara rahastamisega tegeleva ettevõtja osadeks jagamise tulemusena. 2007. aastal võttis ta üle Dublinis asuva äriühingu DEPFA Bank plc. ja laiendas oma tegevust, hakates tegelema avaliku sektori ja taristu rahastamisega. Praegu kuuluvad HRE kontserni (13) Hypo Real Estate Holding AG (edaspidi „HRE Holding”) ning selle kolm tütarettevõtjat Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”), DEPFA Bank plc. ja likvideeritav Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (edaspidi „HRE Finance i.L.”). Ettevõtjatel DEPFA Bank plc. ja PBB on kummalgi mitu tütarettevõtjat ja osalused äriühingutes. PBB on kontserni ümbernimetatud põhipank ja ainus äriühingu HRE Holding kolmest tütarettevõtjast, kes jätkab uute äritehingute tegemist. Tema tegevusalad on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. DEPFA Bank plc. on likvideerimisel ega tee alates käesoleva otsuse teatavakstegemise päevast enam uusi äritehinguid. Tema põhilised tegevusalad olid avaliku sektori rahastamine, krediteerimine ning taristuprojektide rahastamine (nt tänavad, sillad, tunnel ja avalikud hooned). HRE Finance i.L., nagu juba nimigi viitab, on likvideerimisel (14).
(21)
Aastal 2010 asutati HRE rämpspank FMS-WM. See haldab HRE kontsernilt ülevõetud varasid ja tuletisinstrumente, mis ei olnud strateegilise tähtsusega või olid seotud lubamatu riski või kapitalikulutustega. FMS-WM on aja jooksul üle võtnud suure osa HRE varast. FMS-WMil puudub pangalitsents.
(22)
HRE kahjum oli 2008. eelarveaastal 5,5 miljardit eurot, 2009. eelarveaastal 2,2 miljardit eurot ja 2010. eelarveaastal 0,9 miljardit eurot.
(23)
3,02 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tulemusena (60 miljonit eurot 2009. aasta märtsis ja 2,96 miljardit eurot 2009. aasta juunis) omandas Saksamaa 90 % HREst. 2009. aasta sügisel tõrjuti välja (squeeze out) vähemusaktsionärid. Saksamaa omandas ülejäänud aktsiad hinnaga 1,30 eurot aktsia eest, mille tulemusena läks HRE täielikult üle Saksamaa Liitvabariigi omandisse ning seejärel alustati HRE ümberkorraldamist.
II.2. HRE raskused finantskriisi olukorras
(24)
2008. aasta septembri lõpus ilmnesid HRE-l likviidsusprobleemid, mis muutsid panga peaaegu maksejõuetuks. HRE ei olnud võimeline saama turgudelt lühiajalist kapitalilaenu, kuna finantsturgude kriisi tõttu olid mõned finantsturud kokku varisenud. Pärast seda, kui Lehman Brothers oli taotlenud võlausaldajate kaitset, soikus 2008. aasta septembri keskel peaaegu täielikult ennekõike pankadevaheline turg.
(25)
Alates 2007. aasta oktoobrist sajaprotsendiliselt HRE tütarettevõtjaks oleva äriühingu DEPFA Bank plc. ärimudel, mis rajanes ennekõike pankadevahelise turu rahastamisele ja muudele lühiajalistele tagamata rahastamisallikatele, osutus likviidsuskriisi ajal äärmiselt nõrgaks, mille tulemusel seisis pank silmitsi eksistentsiaalsete probleemidega.
(26)
HRE-l tuli katta ettevõtja DEPFA Bank plc lühiajalist likviidsusvajadust. Ent krediidiliinide mahud tähtajaga 30. september 2008 käisid HRE-le üle jõu. Pealegi võib HRE kontserni siseste tehingute ja toimingute (nt nõuded, tagatised ja vastavuskirjad) põhjal väita, et enamik HRE kontserni liikmetest oli samas olukorras. Seega ohustas likviidsusprobleem kogu HRE kontserni ellujäämist.
(27)
HRE raskused tulenesid muu hulgas ka varem ülevõetud varadest, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal. Pealegi loodi HRE kontsern paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, […] (15).
II.3. Riigiabi
(28)
Ühtekokku tegi või teeb Saksamaa HREsse umbes 9,95 miljardi euro ulatuses kapitalisüste (osa sellest saab FMS-WM) ja andis või annab 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. Lisaks kohaldati HRE suhtes varade toetusmeedet koos ligikaudu 20 miljardi euro suuruse abielemendiga.
II.3.1. Kapitalisüstid
II.3.1.1. 60 miljoni euro suurune kapitalisüst
(29)
Kuna Saksamaa soovis saavutada täielikku kontrolli HRE üle kõikide HRE aktsiate järkjärgulise omandamise teel, siis ostis SoFFin 30. märtsil 2009 20 miljonit uut HRE aktsiat nimiväärtusega 3 eurot aktsia kohta, mille tulemusel sai HRE 60 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja SoFFin omandas 8,65 % HRE kapitalist. Komisjon kiitis kõnealuse kapitalisüsti ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.2. 2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst
(30)
2. juunil 2009 otsustasid HRE aktsionärid teha 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti, emiteerides uusi HRE aktsiaid, mille SoFFin pidi seejärel ära ostma. Selle tulemusena omandas SoFFin 90 % HRE aktsiatest. Kõnealused äsja emiteeritud aktsiad registreeriti äriregistris 8. juunil 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.3. 3 miljardi euro suurune kapitalisüst
(31)
26. oktoobril 2009 teatatud 3 miljardi euro suurune kapitalisüst jagati järgmiselt:
a)
2 miljardit eurot paigutati ettevõtjate HRE Holding ja PBB vabadesse reservidesse. Pärast vähemusaktsionäride väljatõrjumist (squeeze out) läks HRE täielikult Saksamaa Liitvabariigi ja SoFFini omandisse;
b)
1 miljard eurot paigutati PBBsse passiivse osalusena kasumist sõltuva kupongi intressimääraga 10 % aastas.
(32)
3 miljardi euro suurust kapitalisüsti käsitlevad lepingud allkirjastati 16. novembril 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.4. Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst
(33)
Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst HRE vabadesse reservidesse jagati kahte järgmisse ossa:
a)
1,4 miljardi euro suurune kapitalisüst (selle osa kiitis komisjon ajutiselt heaks 19. mail 2010 enne kapitalisüsti tegemist);
b)
kuni 450 miljoni euro suurune kapitalisüst (ka see osa sai 19. mail 2010 komisjoni ajutise heakskiidu, mis kehtib siiski ainult teatavatel tingimustel (16). Seda osa pole veel äriühingule antud, kuna tingimused on seni veel täitmata).
(34)
1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst on osa kogu kapitalivajadusest, mis on nimetatud HRE ümberkorralduskavas. 1,4 miljardit eurot sellest kapitalisüstist oli mõeldud seadusega ette nähtud omakapitalinõuete täitmiseks ja riskidevastase puhvri tagamiseks. Leping kõnealuse 1,4 miljardi euro suuruse kapitalisüsti kohta allkirjastati 20. mail 2010. Ülejäänud 450 miljonit eurot 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist peaks Saksamaa üle andma 2011. aasta kolmandas kvartalis.
II.3.1.5. 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst
(35)
10. septembril 2010 teavitas Saksamaa kuni 2,13 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemisest HREsse. 14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et kõnealune kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, vaid 2,08 miljardit eurot ning et 2,08 miljardi euro suurune summa antakse FMS-WMile. Saksamaa sõnul kavandatakse kõnealust 2,08 miljardi euro suurust kapitalisüsti teha 2011. aasta kolmandas kvartalis. Pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu paigutas SoFFin 2,08 miljardi euro suuruse summa kapitalinõudena äriühingu HRE Holding kapitalireservi. HRE Holding andis selle kapitalinõude FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010.
II.3.2. Garantiid
II.3.2.1. Garantiid 35 miljardi euro ulatuses
(36)
13. novembril 2008 andis Saksamaa 35 miljardi euro ulatuses riigigarantiisid, et aidata HRE-l rahuldada oma refinantseerimisvajadusi. Komisjon kiitis kõnealused garantiid ajutiselt heaks 2. oktoobril 2008.
(37)
Kõnealuste garantiidega tagati Deutsche Bundesbank’i antud abi 20 miljardi euro suuruse likviidsuslaenu kujul ning Saksa finantseerimisasutuste konsortsiumi üle võetud kaetud võlakirjad 15 miljardi euro ulatuses.
(38)
HRE maksis riigile 35 miljardi euro suuruse garantii eest tasu, mis koosnes põhitasust ja tulemustasust. Põhitasu aastased intressimäärad olid 1 % nn esmavastutusega garantii summast ja 0,5 % nn teisese vastutusega garantii summast. Tulemustasu aastased intressimäärad olid 1,25 % esmase vastutusega garantii summast ja 0,25 % teisese vastutusega garantii summast.
II.3.2.2. Garantiid 52 miljardi euro ulatuses
(39)
Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta veebruarini andis SoFFin HRE-le garantiisid ühtekokku 52 miljardi euro ulatuses Saksamaa krediidiasutusi käsitleva heakskiidetud abikava alusel (17).
(40)
HRE maksis 0,5 % suuruse aastase intressimääraga garantiitasu võlakirjade tagamiseks kasutatud garantiiosa eest ja 0,1 % suurust kohustistasu kasutamata garantiiosa eest.
II.3.2.3. 8 miljardi euro suurune garantii
(41)
SoFFin asendas 8 miljardi euro suuruse garantiiga tagatud pangavõlakirjad, mille aegumistähtaeg oli 23. detsember 2009. Komisjon kiitis kõnealuse garantii ajutiselt heaks 21. detsembril 2009.
(42)
HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.4. 10 miljardi euro suurune garantii
(43)
10 miljardi euro suurune SoFFini garantii, mille komisjon kiitis ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks 21. detsembril 2009, oli vajalik HRE likviidsusvajaduse rahuldamiseks.
(44)
HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.5. 20 miljardi euro suurune garantii
(45)
HRE vajas 20 miljardi euro suurust täiendavat likviidsusgarantiid, et tulla toime ebasoodsa olukorraga kapitali- ja inressifutuuriturgudel kuni varade üleandmiseni rämpspangale FMS-WM. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.
(46)
HRE maksis 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.6. Kuni 20 miljardi euro suurune garantii
(47)
Ebaselged asjaolud, mis tulenesid rämpspangale varade üleandmise tehnilise menetluse keerukusest, tekitasid vajaduse 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii järele. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.
(48)
HRE maksis SoFFinile 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.3. Varade üleandmine rämpspangale
(49)
10. septembril 2010 teatas Saksamaa ka umbes 210 miljardi euro suuruse nimiväärtusega varade ja 280 miljardi euro väärtuses tuletisinstrumentide üleandmisest rämpspangale FMS-WM. FMS-WM asutati 8. juuli 2010. aasta juhatuse otsusega Saksa Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz’i (finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „FMStFG”) § 8a alusel. FMS-WM haldab ülevõetud HRE kontserni varasid ja tuletisinstrumente, mis on strateegiliselt ebaolulised või mis on seotud lubamatu riski ja põhjendamatute kapitalikulutustega. FMS-WM tegutseb HREst sõltumata ja tema kasuks on seatud SoFFini kahjumi hüvitamise kohustus. FMS-WMil puudub siiski pangalitsents. Seepärast sai paljusid HRE varasid üle anda vaid sünteetiliselt ning selleks, et saavutada sarnast regulatiivset kapitali vähendamise mõju PBB ja HRE kontserni puhul, töötati välja mitmesugused „üleandmise” skeemid, mida kasutati lähtuvalt konkreetsest olukorrast.
(50)
Komisjon kiitis kõnealuse varade üleandmise ajutiselt heaks 24. septembril 2010. Selle meetme abil anti riiklikult toetatud asutusele üle strateegiliselt ebaolulised ja langeva väärtusega varad, nagu riigivõlakirjad ja tagasimaksmata kinnisvaralaenud (või nagu selgub põhjendusest 49, ainult nende regulatiivne omakapitali vajadus) selleks, et need aja jooksul likvideerida. Üleantud strateegiliselt ebaoluliste varade hulka kuulusid ka need varad, mida ei saanud kasutada tagatud võlakirjade tagamiseks.
(51)
Varad anti üle 30. septembril 2010. Sel hetkel oli üleantava portfelli arvestuslik väärtus kulumi tõttu 173 miljardit eurot. Komisjon palus vastavalt oma teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (18) välisekspertidelt abi portfelli hindamisel, abielemendi kindlakstegemisel ning selle väljaselgitamisel, kas ja millises ulatuses ületas varade üleandmisväärtus portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tellis Saksamaa välisekspertidelt ka sõltumatu hinnangu.
(52)
Portfell hõlmas umbes 30 miljardi euro ulatuses geograafiliselt mitmekesiseid kommertskinnisvaralaene, millega rahastati eelkõige büroohooneid ja ostukeskusi ning mis olid suhteliselt lühiajalised (kolm aastat) ja madala krediidikvaliteediga.
(53)
Portfelli see osa, mis ei sisaldanud kommertskinnisvara, hõlmas avaliku sektori rahastamist või avaliku sektori asutustele ja kommunaalettevõtjatele antud laenusid ja võlakirju. Kõnealuse osa moodustasid peamiselt standardvõlakirjad (lihtsad tuletisinstrumendid), kuid see hõlmas ka nn struktureeritud laenuinstrumente (31 miljardit eurot) ja avaliku sektori võlakirju (30 miljardit eurot). Selle portfelliosa varade kvaliteet oli märkimisväärselt parem kui kommertskinnisvaralaenude oma. Väärtpaberite pika tähtaja tõttu ja turul noteeritud krediidiriski hinnavahe ostujärgse suurenemise tõttu vähenes oluliselt nende turuhind.
(54)
Komisjoni eksperdid jõudsid järeldusele, et erinevalt mõnest teisest riigiabijuhtumist olid keerulised kommertskinnisvaralaenud ja struktureeritud laenuinstrumendid (peamiselt üliõpilaslaenudega tagatud väärtpaberid, avaliku sektori varaga tagatud väärtpaberid ja vahetustehingu investeeringust saadud 5 miljardi euro suurune kogutulu) üldiselt tagatud. Nendes kategooriates prognoosisid nad vaid väikest kahjumit, kuigi nad hindasid selle suuremaks kui Saksa eksperdid, kuivõrd nad lähtusid Halcyon’i ja Pegasuse struktuuride sularahavõlakirjade (cash bonds) hindamisest, kogutulu vahetustehingu negatiivsest baasist ja kaudsetest rahastamiskuludest. Lihtsad võlakirjad seevastu anti üle nimiväärtusega peaaegu võrdse varade vahetamise väärtusega ja seega nende tegelikust majanduslikust väärtusest palju suurema väärtusega. Pealegi kaubeldi nendega turgudel, mida väärtuse langus polnud eriti mõjutanud, mistõttu pidi nende tegelik majanduslik väärtus siiski vastama umbkaudu nende turuväärtusele. Seega järeldasid komisjoni eksperdid, et kõnealuse portfelliosa tegelik majanduslik väärtus oli oluliselt väiksem kui väärtus, millega HRE andis selle üle FMS-WMile.
(55)
Komisjoni ekspertide järeldused tuletisinstrumentide portfelli kohta langesid suures osas kokku Saksa ekspertide järeldustega. Lisaks hindasid nad krediidiriski väärtuse suuremaks kui Saksa eksperdid ning arvestasid nii pistelise kontrolli mõningate tulemustega kui ka nn operatsiooniriskide üldise koormusega, kuna oli mõistlik lähtuda riskimaandamistehingute üldise tõhususe puudustest.
(56)
Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade komisjon ekspertide järeldustest.
(miljardites eurodes)
Portfell
Nimiväärtus
Üleandmisväärtus
Δ Tegelik majanduslik väärtus - üleandmisväärtus
(Saksamaa andmed)
Δ Tegelik majanduslik väärtus - üleandmisväärtus
(komisjoni ekspertide andmed)
Erinevus
(komisjon/Saksamaa)
Võlakirjad
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Struktureeritud laenud
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kommertskinnisvaralaenud
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Muud kui kommertskinnisvaralaenud
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Tuletisinstrumendid
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Kokku
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Ekspertide hinnangul on tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahena kindlaksmääratud abisumma, mis vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ei ole siseturuga kokkusobiv, seega umbes 16,2 miljardit eurot. Abi kogusummat, s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahet, on keeruline kindlaks teha, kuna portfelli laenuosa kohta ei ole turuhinnad piisavalt kergesti kättesaadavad. Kui lähtuda äärmuslikust eeldusest, mille kohaselt on väärtpaberiportfelli turuväärtus null, siis ulatuks abi kogusumma 90 miljardi euroni. Kui käsitada väärtpabereid samasuguse tähtaja ja krediidikvaliteediga likviidsete väärtpaberitena, siis ulatuks abi kogusumma umbes 20 miljardi euroni.
II.4. Põhjaliku uurimise algatamise ja laiendamise põhjused
(58)
7. mail 2009 algatas komisjon HRE-le antud riigiabi põhjaliku uurimise, mis põhines peamiselt komisjoni kahtlustel HRE majanduslikus elujõulisuses eelkõige HRE refinantseerimisstrateegia ja refinantseerimisvajaduse tõttu. Algses ümberkorralduskavas, mis esitati komisjonile 1. aprillil 2009, viidati ainult välistele teguritele kui HRE rahaliste raskuste põhjustele ning kõnealuse kava kohaselt pidi bilansimahtu vähendatama vaid 25 %, mis tähendas suurte refinantseerimismahtude säilimist. HRE kavatses vähendada kontserni bilansimahtu varade võõrandamise teel turul ja mitte nende üleandmisega rämpspangale. Ümberkorralduskavas viidati muu hulgas väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisele kui ühele HRE põhitegevusele. Igatahes ei sisaldanud ümberkorralduskava mingit teavet ümberkorraldusprotsessi seisukohast oluliste aspektide kohta, nagu IT-süsteemide ümberkujundamine ja integreerimine. Komisjon kahtles tol ajal ka konkurentsimoonutuste piiramise ja kulude jagamise meetmete piisavuses.
(59)
Põhjalikku uurimist laiendati 13. novembril 2009 järgmistel põhjustel:
a)
käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendus 30), 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendused 31 ja 32), 8 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 41 ja 42), 10 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 43 ja 44), võimaliku rämpspanga refinantseerimiseks antud 2 miljardi euro suuruse garantii (19) ning kuni 4 miljardi euro ulatuses tehtud kapitalisüstide (mis on jaotatud järgmiselt: põhjendustes 33 ja 34 kirjeldatud 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst ja põhjenduses 35 kirjeldatud 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst) kujul ning
b)
komisjon kahtles ümberkorraldusmeetmete vastavuses komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (20) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).
(60)
24. septembril 2010 laiendati veel kord põhjalikku uurimist järgmistel põhjustel:
a)
käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 20 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 45 ja 46), 20 miljardi euro suuruse lisagarantii (vt põhjendused 47 ja 48) ning varade rämpspangale üleandmise (vt põhjendused 49-57) kujul ning
b)
komisjon kahtles varade toetusmeetmete vastavuses langenud väärtusega varade teatise nõuetele eelkõige läbipaistvuse, hindamise, kulude jagamise ja tasuvuse poolest ning leidis veel, et ei suudetud piisavalt tõendada, et ümberkorralduskavaga tagatakse majandusliku elujõulisuse taastamine, nõuetekohane kulude jagamine ja võimalike konkurentsimoonutuste asjakohane piiramine.
II.5. Ümberkorralduskava põhiaspektid
(61)
1. aprillil 2009 esitas Saksamaa komisjonile HRE ümberkorralduskava esimese versiooni ning pärast ümberkorralduskava mitmekordset muutmist esitas ta komisjonile 14. juunil 2011 selle lõpliku ajakohastatud versiooni. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kõiki käesoleva otsuse ülejäänud osas esitatud viiteid ümberkorralduskavale käsitada viidetena 14. juuni 2011. aasta lõplikule versioonile.
(62)
Vastavalt ümberkorralduskavale pidi HRE pärast vabanemist oma langenud väärtusega varadest, mille nimiväärtus oli 210 miljardit eurot, nende üleandmise teel rämpspangale FMS-WM korraldama oma tegevuse ümber nii, et tema põhipank PBB saaks tegutseda tänu tugevale rahastamiskorrale ja tõhustatud sisekontrollile. Tulevikus pidi HRE äritegevuse ulatus olema palju väiksem kui kriisi eel nii bilansimahu, uute tehingute mahu, töötajate arvu, filiaalide võrgustiku ning HRE piirkondliku rolli poolest.
(63)
Võrreldes kriisieelse ajaga peaks PBB strateegiline bilansimaht, mida on korrigeeritud vastavalt likvideeritavatele ja FMS-WMile sünteetiliselt üleantud varaobjektidele, moodustama 2011. aasta lõpus umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga. Nii langeks uute, kinnisvara rahastamise vallas tehtavate tehingute maht 30 %ni kriisieelsest tasemest (HRE uute, kommertskinnisvara rahastamise vallas tehtud tehingute maht ulatus 2007. aastal 32,1 miljardi euroni). Töötajate arvu vähendati umbes 30 % ning kogu kriisieelne HRE juhatus asendati. Enam kui kolmkümmend osalust, millest üks kolmandik asub väljaspool Euroopat, on võõrandatud, likvideeritud või likvideerimisel. 26 püsivat tegevuskohta 32st on suletud. Lisaks hakati IT-süsteemide uuendamiseks ellu viima kogu kontserni hõlmavat mitmeaastast projekti „New Evolution”, mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni.
(64)
PBB jätkab tegutsemist kahes ärivaldkonnas: kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. Mõlemad valdkonnad on seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena, nagu hüpoteekvõlakirjad (Hypothekenpfandbriefe) ja avaliku sektori võlakirjad (öffentliche Pfandbriefe). Kõik ülejäänud tegevusalad, eelkõige avaliku sektori rahastamine, taristuprojektide rahastamine, kapitaliturutehingute tegemine ja varahaldus, lõpetatakse.
(65)
HRE Holdingu kahe teise tütarettevõtja puhul näeb ümberkorralduskava ette järgmist: ettevõtjat DEPFA Bank plc. hakatakse likvideerima alates kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja see ei tee enam uusi äritehinguid. Sama kehtib ka tema tütarettevõtjate kohta. HRE Finance i.L. on samuti likvideerimisel ega tee uusi äritehinguid.
(66)
Saksamaa sõnul aitab laenutehingute kvaliteeti tõsta põhimõtteline otsus järgida konservatiivset äristrateegiat ning keskenduda Saksa võlakirjadele kui esmajärgulisele refinantseerimisallikale, kuna laenutehingute suhtes kehtib Saksa Pfandbriefgesetz (võlakirjaseadus), mis kehtestab erinõuded riskijuhtimisele, -järelevalvele ja -kontrollile ning näeb ette kaitsemeetmed, nagu laenu ja väärtuse suhte piiramine. Kõnealune rahastamisstrateegia vähendab märkimisväärselt varasemat HRE sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, mida on hiljem vaja ainult vahe-etapis (warehousing phase) enne kaetud võlakirjade emiteerimist.
III. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(67)
Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkusi, mis on kokku võetud järgmiselt:
a)
Verband deutscher Pfandbriefbanken’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):
-
Verband deutscher Pfandbriefbanken on veendunud, et ärimudel, mis rajaneb tagatud võlakirjade väljastamise võimelisele tegevusele, on paljutõotav ning tagab panga pikaajalise majandusliku elujõulisuse ja kasumlikkuse ilma riigigarantiideta;
b)
Heisse Kursawe Eversheds’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):
-
Heisse Kursawe Evershedsi arvates rikub riigiabi andmine teatavate aktsionäride õigusi; et kõikide HRE aktsiate kavandatud ülevõtmine SoFFini poolt vähemusaktsionäride väljatõrjumise teel (squeeze out) kujutab endast täiendavat riigiabi ning et vähemusaktsionäride väljatõrjumine pole siseturuga kokkusobiv ning rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet;
c)
Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):
-
oma lisamärkustes leiab Heisse Kursawe Eversheds, et vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 jj tähenduses; et selline abi rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet ning et HRE-le riigiabi andmise tohiks heaks kiita vaid siis, kui HRE tegevust jätkatakse jätkusuutliku ümberkorralduskava alusel;
d)
Bohdan Kalwarowskyj’ märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):
-
Bohdan Kalwarowskyj on arvamusel, et HRE hindamisdokumentide põhjal, mis esitati 5. oktoobril 2009 seoses vähemusaktsionäride väljatõrjumisega (squeeze out), on ilmne, et HRE on elujõuline ja kasumlik äriühing ning et SoFFin on koos HREga püüdnud äriühingu väärtust väiksemaks manipuleerida.
IV. SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(68)
24. märtsil 2010 sai komisjon Saksamaa märkused kolmandate isikute märkuste kohta.
a)
Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa sõnul kinnitavad Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkused, et HRE ärimudeli kavandamine põhineb usutavatel prognoosidel.
b)
Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa arvates ei ole vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna vähemusaktsionäride väljatõrjumine ei ole riigiabi, siis ei ole käesoleva põhjaliku kontrolli seisukohast oluline küsimus, kas kapitali vaba liikumise põhimõtet on rikutud, mida ei ole Saksamaa arvates tehtud.
c)
Bohdan Kalwarowskyj märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa nõustub Bohdan Kalwarowskyj arvamusega, et kavandatud ümberkorraldusmeetmed tagavad HRE pikaajalise elujõulisuse.
V. SAKSAMAA SEISUKOHT
(69)
Saksamaa nõustub sellega, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(70)
15. juunil 2011 esitas Saksamaa kohustuste loendi (täiendatud 1. juulil 2011), (21) millega tagatakse ümberkorralduskavas kirjeldatud ärimudeli tegelik elluviimine, nõuetekohane kulude jaotus ja konkurentsimoonutuste piiramine minimaalselt vajalikuga. Kohustuste loendi võib lühidalt kokku võtta järgmiselt:
a) ümberkorralduskava elluviimine ja kohustuste täitmine: Saksamaa tagab, et lõplik ümberkorralduskava viiakse ellu ja kohustused täidetakse täies ulatuses;
b) kohustuste kestus: põhimõtteliselt kestavad kohustused kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2015. Äriühinguga DEPFA Bank plc. ja tema tütarettevõtjatega seotud kohustused lõpevad põhimõtteliselt DEPFA Bank plc. taaserastamisega, juhul kui see peaks aset leidma varem. Sellisel juhul teavitab Saksamaa võõrandamisest eelnevalt komisjoni ega tee seda ilma viimase heakskiiduta, juhul kui see peaks toimuma enne 31. detsembrit 2013. PBBga seotud kohustused lõpevad PBB taaserastamisega, kuid mitte mingil juhul enne 31. detsembrit 2013;
c) tegevusvaldkonnad: Saksamaa tagab, et edaspidi teeb äritehinguid ainult PBB ja seda üksnes kahes valdkonnas, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, samal ajal kui kõik teised tegevusalad lõpetatakse (avaliku sektori rahastamine jääb küll PBB bilanssi, kuid seda siiski likvideeritava portfellina) ning et kõik HRE kontserni kuuluvad ettevõtjad lõpetavad oma tegevuse;
d) PBB taaserastamine: Saksamaa taaserastab PBB esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015;
e) PBB kasvu piiramine: Saksamaa tagab, et PBB kasv jääb teatavatesse piiridesse nii bilansimahu kui ka uute äritehingute mahu poolest;
f) rämpspank: Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta PBB enam varahaldusteenuseid ega refinantseerimisteenuseid rämpspangale FMS-WM ning et tegevuse korraldamise seisukohast on tagatud kõnealuste teenuste ülevõtmine kolmandate isikute poolt;
g) turud: Saksamaa tagab, et PBB teeb uusi äritehinguid ainult järgmistel geograafilistel turgudel:
i)kinnisvara rahastamise vallas:
-
põhiturud: (22) Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Hispaania;
-
muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia ja Ungari;
ii)avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas:
-
põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia;
-
muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg ja Suurbritannia;
h) tasu rämpspanga kasutamise eest: Saksamaa tagab, et HRE maksab oma võimaluste piires piisavat hüvitist rämpspanga FMS-WM kasutamise eest. Saksamaa tagab eelkõige, et Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”) annab HRE-le korralduse selle kohta, kas 1,59 miljardi euro suurune summa tuleb tasuda FMS-WMile otse või tütarettevõtjate kaudu. Kõnealuse summa tasumises osalevad need HRE tütarettevõtjad, kes on oma varad rämpspangale üle andnud ja kelle esimese taseme omavahendite määr ületab 15 %. PBB säilitab kasumi passiivse osaluse tagasimaksmise eesmärgil;
i) intressimaksete ja kasumijaotuse piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad õiguslikes piirides intresside maksmisest ja kasumi jaotamisest;
j) tagasimaksete piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad omavahendite tagasimaksmisest;
k) äriühingute omandamise keeld: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad ei omanda ümberkorraldamise käigus uusi äriühinguid;
l) kohustused seoses HRE ja PBB infotehnoloogiaga: Saksamaa tagab, et panga IT-süsteemide täiustamise projekt viiakse ellu täies mahus;
m) kohustus seoses uute äritehingute kasumlikkusega (RAROC): Saksamaa tagab, et PBB ei anna enam laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk adjusted return on capital - RAROC) on madalam kui 10 % tehingu kohta;
n) usaldusisik: Saksamaa tagab, et ümberkorralduskava viiakse ellu ja kõik kohustuste loendis loetletud kohustused täidetakse nõuetekohaselt ning et seda kontrollib pidevalt piisavalt kvalifitseeritud usaldusisik.
VI. ABI HINDAMINE
VI.1. Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja võimalikud abisaajad
(71)
Kõnealust eri liiki abi andis kas Saksamaa otse või föderaalvalitsuse asutatud ja kontrollitav SoFFin ja mis on seega seotud riigi vahenditega. Nende abimeetmetega anti HRE-le valikuline eelis, mis võimaldas finantseerimisasutusel saada uut kapitali ja garantiisid ning kasutada toetusmeetmeid palju soodsamatel turutingimustel. HRE tegutseb rahvusvahelisel tasandil ning konkureerib muude Saksamaal ja teistes riikides tegutsevate pankadega. Neil põhjustel on kõnealuste meetmete puhul tegu riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud juba ka varasemates HREd käsitlevates komisjoni otsustes (23).
(72)
HRE kontsernis teeb uusi äritehinguid vaid PBB (ja tema tütarettevõtjad) ning tegutseb seega turul. Järelikult on PBB majandusüksus, kes jätkab HRE tegevust (vähemalt piiratud ulatuses, nagu on selgitatud põhjenduses 63). Kõik muud HRE kontserni liikmed (st DEPFA Bank plc. koos oma tütarettevõtjatega ja HRE Finance i.L.) on likvideerimisel; nende tegevus piirdub nõuetekohaseks likvideerimiseks vajalikuga ning nad ei tee uusi tehinguid.
(73)
Kõikide abimeetmete lõplik eesmärk ja mõju (olenemata sellest, kas seda anti ametlikult äriühingutele HRE, HRE Holding, PBB ja DEPFA Bank plc.) on võimaldada PBB tegevuse jätkamist turul. Järelikult tingib kõnealuse konkurentsimoonutuse PBB tegevuse jätkumine turul. Äriühing DEPFA Bank plc. on (samamoodi kui FMS-WM) käsitatav selliste varade puhta rämpspangana, mida mitmel põhjusel FMS-WMile (nn rämpspank) üle ei antud. See realiseerib oma varad aegumistähtaja saabumisel või võõrandab need turul, kuid pärast kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäeva ei tee see enam uusi tehinguid (24).
(74)
Kuna PBB jätkab HRE majanduslikku tegevust, siis on järelikult PBB abisaaja komisjoni otsustuspraktika tähenduses, (25) mistõttu keskendutakse alljärgnevas abi siseturuga kokkusobivuse hindamises PBB-le.
(75)
Seoses Heisse Kursawe Evershedsi väitega, et vähemusaktsionäride väljatõrjumise (squeeze out) puhul on tegemist riigiabiga, sedastab komisjon, et kui HREsse tehtud kapitalisüstid on riigiabi, siis vähemusaktsionäride väljatõrjumine (st aktsionäride aktsiate omandamine vastava tasu eest) ei sisalda iseenesest siiski mingit riigiabielementi, kuna pank ei saanud selle kaudu riigiabimeetmest tulenevat eelist. Vähemusaktsionäride väljatõrjumine hõlmas riigi tasu vähemusaktsionäridele ning sellega ei kaasnenud HRE-le mingeid majanduslikke tagajärgi. HRE seisukohast muutus vaid omandistruktuur. Seepärast ei pea käesolevas otsuses käsitlema küsimust, kas vähemusaktsionäride väljatõrjumine rikub asutamislepingust tulenevat kapitali vaba liikumise põhimõtet.
VI.2. Abi kokkusobivus siseturuga
VI.2.1. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine
(76)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b võib abi, mida antakse tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuna süsteemi seisukohast olulise panga kokkuvarisemine ohustab otseselt finantsturgusid ja kaudselt kogu liikmesriigi majandust, siis võttes arvesse finantsturgude kestvat ebakindlat olukorda, lähtub komisjon sellest tingimusest pangandussektoris antava riigiabi hindamisel vastavalt abi reguleerivatele õigusnormidele.
(77)
Võttes arvesse eelkõige HRE varasemat seisundit Saksa võlakirjaturul, tema varasemat bilansimahtu ja varasemat tuletisinstrumentide hulka, siis ei ole komisjonil mingit põhjust kahelda HRE liigitamises süsteemi seisukohast oluliseks pangaks Saksamaa poolt.
(78)
Komisjon märgib, et kuigi HRE kasutas toetusmeetmeid, mida komisjon pidas siseturuga kokkusobivaks päästmisabiks, tuleb seoses kõnealuste toetusmeetmetega käesoleval juhul siiski kindlaks teha, kas neid saab käsitada siseturuga kokkusobiva ümberkorraldamisabina. Seepärast peab komisjon käesoleval juhul vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ja ümberkorraldamisteatisele kontrollima nii kõnealuste meetmete kui ka kõigi ülejäänud ümberkorraldusmeetmete, s.o garantiid 52 miljardi euro ulatuses ja 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst, kokkusobivust siseturuga.
VI.2.2. Hindamine langenud väärtusega varade teatise alusel
(79)
Igasugune varade üleandmine rämpspangale peab vastama langenud väärtusega varade teatisele. Pealegi on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et riiklike toetusmeetmete eest makstav piisav hüvitis on üks tõhusamaid konkurentsimoonutuste piiramise vahendeid, kuna see vähendab riigiabi suurust. Juhul kui turul toimivat konkurentsi nõrgendatakse otseste laienemispiirangutega või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule orienteeritud toetusmeetmete, nagu konkreetsete kapitalinõuete abil piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades.
(80)
Seoses üleantavate varade abikõlblikkusega võimaldab langenud väärtusega varade teatise punkt 34 üksikute abikõlblike varaliikide pragmaatilist ja paindlikku valikut. Komisjon on seda paindlikku lähenemisviisi kohaldanud muude abijuhtumite puhul ning heaks kiitnud selliste varade üleandmise, mida ei ohustanud küll väärtuse langus, kuid mis olid strateegiliselt ebaolulised asjaomase panga ärimudeli põhjaliku muutmise seisukohast.
(81)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 46 kohaselt tuleb selleks, et pangal oleks lihtsam keskenduda oma elujõulisuse taastamisele, ja võimalike huvide konfliktide vältimiseks tagada abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest. Komisjon mõistab, et tulenevalt ennekõike tehnilistest põhjustest ei olnud rämpspanga asutamise ajal võimalik kohe PBBd ja FMS-WMi teineteisest eraldada. Seda olukorda tuleb siiski muuta võimalikult kiiresti. Seoses sellega võttis Saksamaa kohustuse tagada, et PBB püüab seotud teenuste poolest saavutada täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013.
(82)
Hüvitise hindamise ja kulude jaotuse kohta on langenud väärtusega varade teatise punktis 21 sätestatud, et asjakohane hüvitis tagab kulude nõuetekohase jaotuse. Komisjon kontrollib, kas vastavalt langenud väärtusega varade teatise IV lisale hõlmab igasugune varadele antava toetuse hinnakujundus sellist riigile makstavat hüvitist, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse riski, et tulevane kahjum ületab tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramisel prognoositud tulevase kahjumi. Vastavalt toetusmeetmeid käsitlevale komisjoni otsustuspraktikale (26) lähtutakse kapitalitoetuse eest makstava vajaliku tasu hindamisel varade üleandmisest tegeliku majandusliku väärtusega isegi juhul, kui tegelik majanduslik väärtus on madalam kui üleandmisväärtus.
(83)
Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab üleandmisväärtus vastama tegelikule majanduslikule väärtusele. Kui liikmesriik peab vajalikuks lähtuda eeskätt tehnilise maksejõuetuse vältimise eesmärgil üleandmisväärtusest, mis ületab tegeliku majandusliku väärtuse, siis on see lubatud vaid juhul, kui ta näeb ühtlasi ka ette ulatusliku ümberkorraldamise ja kehtestab tingimused, mis võimaldavad kõnealuse täiendava abi hilisemat tagastamist näiteks tagastusmehhanismi kaudu.
(84)
Selle põhjal järeldab komisjon, et hiljem tagastatav tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mille suurus tehti kindlaks sõltumatute ekspertide abiga, ulatub 16,2 miljardi euroni ning et pank tuleb põhjalikult ümber korraldada ja selle suurust vähendada. Langenud väärtusega varade teatise punkti 21 kohaselt ei tule maksta täiendavat tasu, kuna pärast mainitud 16,2 miljardi euro suuruse kapitalisüsti mahaarvamist ei sisalda meede enam omakapitalitoetust (27).
(85)
Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole kõnealuse summa tagasinõudmist sõnaselgelt ette näinud. Saksamaa on siiski kehtestanud tingimused, mis võimaldavad tagasinõudmist võimalikult suures ulatuses ja mis näevad ette järgmist:
a)
HRE kontserni 1,59 miljardi euro suurune tingimuslik makse rämpspangale;
b)
PBB ei kasuta jaotatud kasumit Saksamaa Liitvabariigi passiivse osaluse tagasimaksmiseks;
c)
pärast 1,59 miljardi euro täielikku tasumist, peab kontserni liige DEPFA Bank plc. (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) maksma Saksamaale piisavat hüvitist riigiabi eest;
d)
kuigi HRE on riigistatud, kavatseb Saksamaa PBB taaserastada nii, et ta saab igast edaspidisest taaserastamisest tulu. Kuna pangast on saanud avalik-õiguslik omand ning kuna riik soovib seda taaserastada, siis tuleb veel märkida, et edaspidi püüab riik oma panust võimalikult suures ulatuses tagasi saada ja et endiste aktsionäride panus on olnud piisav.
Pealegi on kavandatud ümberkorralduskava väga põhjalik ja näeb ette „hea” põhipanga radikaalse vähendamise kuni umbes 15 %ni HRE suurusest 2008. aasta lõpus. Kui võtta arvesse kohustusi seoses kasvu ja tootevaliku piiramisega, äriühingu üldjuhtimise ja taaserastamisega avaliku pakkumise teel, siis võib kogu ümberkorralduskava pidada piisavalt ulatuslikuks langenud väärtusega varade teatise tähenduses.
(86)
Komisjon märgib ka, et tänu pühendunud pangatöötajate edastatud põhjalikele andmetele ei arva ta enam, et Saksamaa ja HRE ei pruugi soovida või olla võimelised tagama väärtuse langust käsitlevat täielikku läbipaistvust ja eelnevat avalikustamist. Pealegi lasi HRE osaliselt komisjon palvel üle kontrollida oma andmekogumid nende ühtluse ja kvaliteedi tagamise eesmärgil, mis hõlbustas nende lõplikku kontrollimist komisjoni ekspertide poolt. Saksamaa ja PBB lubasid oluliselt tõhustada riskijuhtimis- ja aruandlussüsteeme, et hajutada komisjoni kahtlused tulevase juhtimisinfosüsteemi võimalike puuduste suhtes.
VI.2.3. Vastavus ümberkorraldamisteatisele
(87)
Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida tuleb kohaldada finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi olukorras. Kõnealuse teatise kohaselt peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi ajal aitama taastada asjaomase panga pikaajalise elujõulisuse, nägema ette abi saava panga piisava omapanuse (kulude jaotus) ja hõlmama piisavaid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid selleks, et ümberkorralduskava saaks pidada siseturuga kooskõlas olevaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (28).
(88)
Saadud riigiabi, kavandatud kapitalisüstid ja varade üleandmisest tulenev riigiabi moodustavad kokku üle 20 % HRE kriisieelsetest riskiga kaalutud varadest.
VI.2.3.1. PBB pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamine
(89)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise 2. jaole esitas Saksamaa kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, milles esitati HRE majanduslike raskuste põhjused ja kirjeldati põhjalikult ärimudelit.
(90)
Ümberkorralduskava ja Saksamaa täiendavate märkuste põhjal võib järeldada, et HRE majanduslikud raskused olid tingitud peamiselt järgmistest asjaoludest:
a)
kuna HRE ja eeskätt selle tütarettevõtja DEPFA Bank plc. olid pangad, mis ei finantseerinud frantsiise ja rahastasid ennast ainult raha- ja kapitalituru vahendusel, siis sõltusid nad paljuski toimivast pankadevahelisest turust, mis varises vahepeal täiesti kokku Lehman Brothersi maksejõuetuse tõttu;
b)
varem ülevõetud varad, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal;
c)
HRE kontsern loodi paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, mis ei olnud integreeritud ulatuslikku ühtsesse riskijuhtimissüsteemi.
(91)
Nagu eespool mainitud, peavad nii ümberkorralduskava kui ka ettenähtud meetmed, mis on ennekõike seotud panga kapitalitaseme ja sisekontrollisüsteemiga, välistama selle, et ei korduks likviidsusprobleemid, mistõttu oleks pank muutunud peaaegu maksejõuetuks. Ümberkorralduskavas nähakse probleemide peamise lahendusena konkreetselt ette lähtumist stabiilsemast võlakirjade väljastamise võimelisest rahastamiskontseptsioonist, mis vähendab senist sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, IT-süsteemide tõhustamist ja integreerimist ning piirkondliku ulatuse, püsivate tegevuskohtade võrgustiku ja äritegevuse absoluutmahu vähendamist. Muudel tegevusaladel tegutsemise lõpetamine ja nende käsitamine likvideeritava portfellina PBB bilansis on kõnealuse kontseptsiooni loogiline edasiarendus.
(92)
Seega on mõlemad PBB allesjäänud tegevusalad seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena (hüpoteekvõlakirjad ja avalik-õiguslikud võlakirjad). Väide, et selline konservatiivsem äristrateegia parandab laenuandmise kvaliteeti, on usutav eelkõige lähtuvalt Saksa võlakirjaseaduse nõuetest seoses riskijuhtimise, -järelevalve ja -kontrolliga ning sellega ette nähtud laenusumma ja väärtuse suhtega (nt laenu ja väärtuse suhte piiramine).
(93)
Komisjon avaldas 24. septembri 2010. aasta laiendamisotsuse põhjenduses 92 (vt käesoleva otsuse põhjendus 15) kahtlust, et pank suudab oma tulevaste tegevusaladega, eelkõige väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisega, saavutada piisavat kasumimarginaali. Osa varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest, nimelt avaliku sektori investeeringute rahastamine, tuleb siiski alles jätta. Ent avaliku sektori investeeringute rahastamise alane tegevus keskendub siiski vaid selliste projektide rahastamisele, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega, eristudes sellega avaliku sektori rahastamisest, st riigiasutuste sidumata rahastamiskohustustega, mida iseloomustab eriti väike kasumimarginaal. Kuna vastavalt kohandatud ärimudelile lõpetatakse väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamine, mis moodustas umbes 75 % varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest ning kuna see kanti likvideeritava portfellina PBB bilanssi, siis on asjaomased komisjoni kahtlused hajutatud. Ka Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta, hajutab kõnealust komisjoni kahtlust.
(94)
Komisjon väidab ka, et avaliku sektori investeeringute rahastamise säilitamine tähtsuselt teise tegevusalana hajutab turuosaliste ja reitinguagentuuride kahtlust seoses pankadega, millel puudub mitmekesine tegevus ja mis piirduvad vaid ühe tegevusalaga (monoline banks), mistõttu on nad ainsast tegevusalast liigagi sõltuvad. Tänu kahele tegevusalale, mis ei pruugi küll ilmtingimata olla ühesuguse majandustsükliga, peaks PBB olema siiski võimeline tagama stabiilsema ja prognoositavama tulu ning saavutama vajaliku nähtavuse institutsionaalsete investorite seas.
(95)
Ümberkorralduskavaga nähakse ette selgem organisatsiooniline ülesehitus, kuna enam ei tegeleta põhitegevuste hulka kuulunud tegevustega, nagu kapitaliturutehingud ja varahaldus, ning filiaalide võrgustikku on oluliselt vähendatud. Suur hulk filiaale on juba suletud ning vastavalt palju selgemale ja üksikasjalikumale ärimudelile avatakse neli neist hiljem taas (Berliin, Hamburg, Reini-Ruhri piirkond ja Stockholm).
(96)
Ümberkorralduskavaga tagatakse, et PBB ei laienda oma turuosa ebaproportsionaalselt suureks. Uute laenude andmisele on mõlema tegevusala puhul kehtestatud ülemmäär. PBB eesmärk on hõivata asjaomastel põhiturgudel 1 %-2 % suurune turuosa avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ja 2 %-6 % suurune turuosa kinnisvara rahastamise vallas.
(97)
Komisjon märgib, et pank on hakanud likvideerima oma IT-süsteemi puudusi, kuna tema IT-süsteem oli alguses väga erisugune ja iseäranis puudulik oma riskijuhtimise funktsioonide ja rakenduste poolest. Seepärast käivitas HRE 2009. aastal projekti „New Evolution”, mis kestab mitu aastat ja seisneb kogu kontserni IT-süsteemide ümberkujundamises ning mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni. Projekti käigus antakse välja kuus järjestikust parandatud süsteemiversiooni. Projekt hõlmab muu hulgas ka tegevuse parandamist, nagu laenuhaldussüsteemide konsolideerimine, laenu-, turu- ja likviidsusriskide juhtimise IT-süsteemide parandamine; klienditeenindussüsteemi standardimine ning teabe ja andmete täpsuse, üksikasjalikkuse ja kvaliteedi parandamine. IT-süsteemide ümberkujundamise sisu ja kulgu käsitleva teabe põhjal võib järeldada, et esialgseid probleeme on asjatundlikult lahendama hakatud ja et need lahendatakse vajalikus ulatuses PBB ümberkorraldamise käigus. Komisjon leiab, et tulevane IT-süsteem on kohandatud vastavalt äriprotsessidele ning et see on funktsionaalne ja tõhus eeldus kiireks ja ettenägelikuks riskijuhtimiseks. Järelikult on IT-süsteemide ümberkujundamise kava täieulatuslik täitmine määrava tähtsusega.
(98)
PBB likviidsus, maksevõime ja kasumlikkus (29) on kõige olulisemad indikaatorid panga majandusliku elujõulisuse hindamisel nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi puhul (30).
(99)
Vastavalt ümberkorralduskavale ei vaja PBB enam riigigarantiisid oma refinantseeringute tagamiseks. Ent ometi jääb PBB finantseerimisasutuseks, mis ei finantseeri frantsiise ja refinantseerib end raha- ja kapitalituru vahendusel, järgides strateegiat, mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada tagamata refinantseeringute mahtusid ja selle asemel emiteerida võlakirju, mis on käsitatavad stabiilsema rahaallikana.
(100)
Kuna HRE majandusraskuste peamiseks põhjuseks oli eelkõige tõsine likviidsusprobleem, mis kokkuvõttes tingis riigiabi vajaduse, siis näeb ümberkorralduskava ette piisava sularaha- ja likviidsusreservi, mille puhul tuleb arvestada Basel III nõuete võimalike tagajärgedega. Kõnealune reserv on suurim ümberkorraldamisperioodi alguses ja hakkab seejärel kahanema. Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral moodustab sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus umbes [12-17] % PBB bilansimahust ja hiljem 2015. aasta lõpus [7-17] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus üle [7-10] % PBB bilansimahust ja ulatub 2015. aasta lõpus umbes [7-10] %ni. Komisjon leiab, et nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on likviidsus piisav.
(101)
Kui esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 10,5 %, siis on PBB-l piisavalt omakapitali ja ta täidab kapitali miinimumnõude ümberkorraldamisperioodil. Vastavalt ümberkorralduskavas esitatud eeldustele moodustab esimese taseme omavahendite määr 2015. aasta lõpus tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,4 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 11,3 %. Esimese taseme omavahendite määra vähenemine tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral ei ole tingitud mitte kahjumist, vaid hoopis riskiga kaalutud varade prognoositud kasvust, mis on omakorda seotud kavandatud kasvuga (tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011-2015 positiivne; vaid halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011-2015 negatiivne).
(102)
PBB kasumlikkus paraneb eeldatavalt ümberkorraldamise ajal. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub maksustamisjärgne kasum tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2011. aastal [110-150] miljoni euroni ja 2015. aastal [280-320] miljoni euroni. 2011. aastal vastab see vaid [3-6] % suurusele (maksustamisjärgsele) omakapitali tootlusele ning ümberkorraldamisperioodi lõpus (2015. aastal) siiski [8-11] %-le (maksustamisjärgselt). Seega võib kavandatud omakapitali tootlust tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral pidada piisavaks panga puhul, mis oma tegevuses järgib ümberkorralduskava nii majandusliku elujõulisuse taastamise kui ka kavandatud PBB taaserastamise seisukohast. Saksamaa sõnul kompenseeritakse maksustamisjärgse kasumiga eelnevate aastate kahjum, mis kahjumi ülekandmise seisukohast tähendab seda, et PBB bilanss jääb kuni 201[…] aastani negatiivseks, kuid see ei ole nii 201[…] aastal tulenevalt passiivse osaluse tagasimaksmisest.
(103)
Tabel 1: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale ja kooskõlas IFRSiga (tavapäraste turutingimuste stsenaarium)
2011
2012
2013
2014
2015
Netointressitulu ja muu sarnane tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Vahendustasud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tegevustulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Laenukahjum
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halduskulud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Muude tulude ja kulude saldo
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamiseelne tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kasumimaksud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamisjärgne tulu
miljon eurot
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
PBB kasumlikkuse kasvu kaks põhilist tegurit on esiteks äritehingutest tulenev PBB tulu kasv ja teiseks tegevuskulude vähenemine.
(105)
Suurema kasumi saavutamise eesmärgil näeb ümberkorralduskava ette laenude keskmise marginaali parandamist ennekõike uute ja kasumlike tehingute kaudu. Kinnisvara rahastamise tehingutega seoses prognoositakse olemasolevate portfellide alusel netomarginaalide paranemist [85-100] baaspunktilt [105-120] baaspunktile (2011. aastal), [105-110] baaspunktile (2012. aastal) ja lõpuks [95-100] baaspunktile. Avaliku sektori investeeringute rahastamisega seoses prognoositakse kogu ümberkorraldamisperioodiks [27-35] baaspunkti suurust netomarginaali, mis on oluliselt parem kui olemasoleva portfelli alusel arvutatud [6-12] baaspunkti suurune netomarginaal avaliku sektori rahastamise puhul (31). Kõnealuse näitaja paranemine on peamiselt tingitud sellest, et eriti väikese marginaaliga avaliku sektori rahastamise tehinguid enam ei tehta.
(106)
Piisavalt suurte marginaalide saavutamise tagamise eesmärgil on vajalik ja asjakohane Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) jääb alla 10 % tehingu kohta.
(107)
2011. ja 2012. aastal on PBB oluliseks sissetulekuallikaks tasud, mida viimane saab varahaldusteenuste osutamise eest FMS-WMile (HRE rämpspank). Selleks et pangal oleks lihtsam keskenduda oma majandusliku elujõulisuse taastamisele, ja võimaliku huvide konflikti vältimiseks, tuleb vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tagada abisaava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline üksteisest eraldamine. Komisjon mõistab, et rämpspanga asutamise ajal ei olnud kohe võimalik eraldada PBBd rämpspangast FMS-WM ennekõike tehnilistel põhjustel. Kuid seda tuleb teha niipea kui võimalik. Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et PBB saavutab seotud teenuste poolest täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013. Sama kehtib ka FMS-WM refinantseerimise kohta. See kohustus aitab ka tagada, et keskpikas perspektiivis on PBB kasumlikkus saavutatav sisemiste mõjurite tulemusena ega tulene enam tasudest, mis on seotud langenud väärtusega varade üleandmisega.
(108)
Komisjon märgib, et PBB kavatseb märkimisväärselt vähendada oma tegevuskulusid. Ümberkorraldamise käigus paraneb märkimisväärselt kulude ja kasumi suhe ja seda lausa [64-79] %lt (2011. aastal) [32-42] %ni (2015. aastal) tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral.
(109)
PBB on rakendanud mõningaid otsustava tähtsusega ümberkorraldusmeetmeid, mis mõjutavad tema kulubaasi. Nimelt on ta sulgenud arvukalt püsivaid tegevuskohti ja vähendanud oma personali umbes 30 % (1 366 töötajat 2010. aasta lõpus, võrreldes 2 000 töötajaga 2007. aasta lõpus) (32). Kui kõnealused meetmed avaldavad tegevuskuludele keskpikas ja pikas perspektiivis positiivset mõju, siis lühiajalises perspektiivis suurenevad ümberkorraldamisega seotud erakorralistest kuludest ennekõike koondamistasud, ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused ning advokaatide ja ekspertide tasud. Komisjoni arvates on seega põhjendatud eeldus, et tegevuskulud jäävad pärast ümberkorraldamist senisest oluliselt madalamale tasemele.
(110)
Pärast langenud väärtusega varade üleandmist FMS-WMile, mille tulemusel vähenes oluliselt bilansimaht, jääb PBB laenukahjum ümberkorraldamisperioodil tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral eeldatavasti stabiilseks.
(111)
Komisjonile näib, et ka PBB omakapitali kavandatud kasumlikkus on üldjoontes piisav lähtuvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumis esitatud eeldustest, kuna ohtu ei ole seatud ei panga majanduslik elujõulisus ega ka PBB taaserastamise väljavaated. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub PBB kahjum 2011. aastal halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [100-125] miljoni euroni, kuid ümberkorraldamisperioodi lõpus 2015. aastal prognoositakse PBBle siiski [270-310] miljoni euro suurust kasumit. Omakapitali tootlikkus (maksustamisjärgselt) oleks 2011. aastal (- [2,8-3,8] %) ja 2012. aastal negatiivne, kuid sama stsenaariumi korral oleks see 2015. aastal umbes [9-12] %.
(112)
Tabel 2: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale, kooskõlas IFRSiga (halvenenud turutingimuste stsenaarium)
2011
2012
2013
2014
2015
Netointressitulu ja muu sarnane tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Vahendustasud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tegevustulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Laenukahjum
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halduskulud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Muude tulude ja kulude saldo
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamiseelne tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kasumimaksud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamisjärgne tulu
miljon eurot
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Võttes arvesse ärimudelis, tehnilises taristus ja organisatsioonilises ülesehituses tehtud parandusi ning nende mõju prognoositavale PBB likviidsusele, maksevõimele ja kasumlikkusele, leiab komisjon, et ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele seoses pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamisega.
VI.2.3.2. Omapanus (kulude jagamine)
(114)
Vastavalt ümberkorraldamisteatisele peaks abisaaja kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Teatise 3. jaos on sätestatud järgmised sellekohased põhimõtted:
a)
ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks;
b)
selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki;
c)
ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu. Kulude jagamise nõudel on kaks eesmärki: piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja vältida moraalset ohtu (33).
(115)
Komisjoni kahtlust, et abi ulatus ei pruugi olla piiratud pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamiseks minimaalselt vajalikuga, on võimalik hajutada. Saksamaa investeerib HREsse ligikaudu 10 miljardit eurot. Osa sellest kapitalisüstist, s.o 2,08 miljardit eurot, kasutatakse rämpspanga FMS-WM rekapitaliseerimiseks ning ülejäänud 1,59 miljardit eurot antakse ümberkorraldamise käigus üle FMS-WMile. Umbes 63 % 10 miljardi euro suurusest summast jääb HRE kontserni.
(116)
PBB on ainus HRE kontserni äriüksus, kes hakkab edaspidi tegema uusi äritehinguid ning osaleb seega aktiivselt konkurentsis. Tema esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 %, mis väheneb ümberkorraldamisperioodil veidi, jõudes 2015. aasta lõpuks 12,4 %ni. Ümberkorralduskava ei tekita kahtlust, et pank täidab kapitali miinimumnõude ka ümberkorraldamisperioodil. Prognoositud esimese taseme omavahendite määr on kõrge, ent vastab täielikult konkurentide kapitalinäitajatele. Finantskriisi tõttu eeldatakse praegu pankadelt üldiselt suuremaid kapitali suhtarve kui kriisieelsel ajal. Peale selle tuleb meeles pidada, et kriisi ajal vajab PBB oma raskuste tõttu tugevat kapitalibaasi, et veenda turuosalisi selles, et ta on usaldusväärne äripartner. Seega leiab komisjon, et antud kapitali suurus ja sellest tulenevad kapitali suhtarvud on piisavad ja piiratud minimaalselt vajalikuga.
(117)
Peale selle anti HRE-le garantiisid ühtekokku 145 miljardi euro ulatuses, millest pank kasutas 124 miljardit eurot. Need garantiid olid vajalikud selleks, et võimaldada pangal jätkata oma tegevust olukorras, kus teda ohustas maksejõuetus, vähemalt seni kuni HRE-l oli võimalik anda oma langenud väärtusega varad üle FMS-WMile. Kõik HRE kontserni kasutatud garantiid, mis ulatusid ühtekokku 124 miljardi euroni, anti FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010. Seega ei tugine PBB tegevus enam riigigarantiidele. See üleandmine aitas tagada, et garantiide kujul antud abi piirati ajaliselt vajaliku miinimumiga.
(118)
Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et abi saavad pangad peavad ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama ennekõike omavahendeid, mida üldiselt tehakse varade müümise teel. HRE eraldas suure osa oma varadest, andes nii varadest nimiväärtusega umbes 210 miljardit eurot kui ka tuletisinstrumentidest väärtusega umbes 280 miljardit eurot üle rämpspangale FMS-WM, mille tulemusena vähenes bilansimaht poole võrra. Ometi ei teeninud ta selle tehinguga raamatupidamislikku kasumit, mida oleks saanud kasutada ümberkorralduskulude rahastamiseks. Varade üleandmine on samuti pigem käsitatav riigiabina, kuna hind, mida HRE-le nende varade eest maksti, oli umbes 16,2 miljardit eurot kõrgem kui asjaomaste varade tegelik majanduslik väärtus. Olenemata sellest on kontsern juba võõrandanud ja võõrandab oma osalust äriühingutes (nt äriühingutes Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Šveits), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) ja Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE on maksnud SoFFinile kõikide Saksamaa antud garantiide eest intresse, mille määr ulatub 0,5 %st kuni 0,8 %ni aastas. Seega maksis ta kõnealuse riigiabiosa eest piisavat tasu komisjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (edaspidi „pangandusteatis”) (34) tähenduses. Pank seevastu ei ole senini maksnud tasu ei kapitalisüsti eest ega ka toetusmeetmest tuleneva omakapitalitoetuse eest ega ole suuteline tagama riigiabiga tarvis asjakohast sissenõudmismehhanismi, mille puhul oleks varade üleandmisväärtus kõrgem nende tegelikust majanduslikust väärtusest.
(120)
HRE üldise majandusliku olukorra põhjal võib järeldada, et pangal ei olnud lihtsalt võimalik anda märkimisväärset täiendavat omapanust ümberkorraldamiskuludesse (35). Järelikult tuleb ebapiisavat omapanust kompenseerida ümberkorralduskavas sätestatavate eriti pikaajaliste struktuurimeetmetega, et tagada panga päästmisega seotud kulude asjakohane jagamine panga ja aktsionäride vahel. Komisjon leiab, et võttes arvesse käesolevale juhtumile ainuomaseid asjaolusid, kompenseerib piisavalt panga ebapiisavat omapanust ümberkorralduskavaga ettenähtud kontserni suuruse, turuosade, äritegevuse ulatuse ja bilansimahu vähenemine.
(121)
Samuti tuleb meeles pidada, et pank riigistati ning endistele aktsionäridele maksti hüvitist kontserniväärtuse alusel riigiabi arvestamata (36). Riigiabi reguleerivate õigusnormide kohaselt on see positiivne ning tähendab seda, et endised aktsionärid on oma aktsiad kaotanud, mistõttu tuleb lähtuda sellest, HRE ümberkorraldamiskulude jaotamine oli piisav.
(122)
Seoses HRE võlgnevusega omanike ees kohustus Saksamaa mitte tegema kolmandatele isikutele väljamakseid kasumist sõltuvatest rahastamisvahenditest ja ühtlasi tagama, et teise taseme omavahendite omanikele ei maksta üldse hüvitist investeeringu eest või kui makstakse, siis vaid vähesel määral, osaledes sel moel kulude jagamises samamoodi kui esimese taseme omavahendite omanikud.
(123)
Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et HRE aktsionärid on kandnud piisavalt ümberkorraldamiskulusid ja seega on asjakohaselt arvesse võetud ka moraalse riski ohtu.
VI.2.3.3. Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed
(124)
Vastavalt ümberkorraldamisteatisele tuleb komisjonil konkurentsimoonutuste piiramise meetmete hindamisel võtta arvesse abisumma suurust, kulude jagamise taset ja finantseerimisasutuse tulevast turuseisundit pärast ümberkorraldamist. Selle hinnangu alusel võetakse asjakohased meetmed.
(125)
HRE tekitatud konkurentsimoonutused on märkimisväärsed. Saksamaa paigutas HREsse kapitali ühtekokku kuni umbes 9,95 miljardit eurot (FMS-WM sai osa sellest) ja andis 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. HRE rakendas ka varade toetusmeedet, millest abielement moodustas umbes 20 miljardit eurot. Kuna riigiabi on olnud märkimisväärne, siis tuleb HRE põhjalikult ümber korraldada.
(126)
PBB on HRE õigusjärglane, mis on hästi rahastatud ja HRE varasemate riskantsete laenutehingutega seotud koormast vabastatud. PBB tegevuse jätkamine ja jagunemise lihtsustamine eeldas ulatuslikku abi. PBB on siiski palju väiksem pank ja peale selle on Saksamaa võtnud piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.
(127)
Esiteks eristub PBB majandusüksusena selgelt varasemast HREst. PBB riigistati, mistõttu toimuvad PBBs praegu põhjalikud ümberkorraldused, mille tulemusena on PBB oluliselt väiksem pank kui endine HRE. Pärast hulga varade üleandmist FMS-WMile moodustab PBB strateegiline bilansimaht, mis ei hõlma PBB bilansis sisalduvaid likvideeritavaid portfelle ega sünteetiliselt FMS-WMile üleantud varasid, umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga.
(128)
Teiseks on Saksamaa võtnud komisjoni ees mitu kohustust seoses PBB turuseisundi piiramisega (mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud V jaos). PBB jätkab tegutsemist ainult kahes valdkonnas, nimelt kinnisvara rahastamises ja avaliku sektori investeeringute rahastamises. Ümberkorraldamisperioodil jääb mõlema tegevusala kasv piiratuks, kuna nii uute äritehingute, bilansimahu ja portfelli ulatuse kohta on kehtestatud ülemmäärad, mistõttu on PBB-l vaid väike võimalus hõivata uusi turgusid ja moonutada seeläbi konkurentsi. See kasvupiirang kehtib vähemalt 31. detsembrini 2013 ning tõenäoliselt kauem, kui PBBd ei ole selleks ajaks veel erastatud. Kõik muud HRE kontserni liikmed peavad oma tegevuse lõpetama ja likvideerima oma portfellid, see kehtib ennekõike selliste tegevusalade kohta, nagu taristuprojektide rahastamine, kapitaliturud ja varahaldus ning avaliku sektori rahastamine.
(129)
Kolmandaks kohustus Saksamaa selleks et hajutada komisjoni kahtlusi seoses sellega, et PBB võib kahjustada konkurentsi ja konkurente oma agressiivse hinnakujundusega, tagama, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta. Komisjoni arvates on tegemist tõhusa lisameetmega, millega saab piirata ülemääraseid konkurentsimoonutusi.
(130)
Neljandaks piiratakse PBB tegevust ettekirjutustega, mis hõlmavad omandamiskeeldu ja keeldu viidata oma reklaamides riigiabile.
(131)
Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et PBB taaserastatakse esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015. PBB võõrandamine võimaldab Saksamaa Liitvabariigil (osaliselt) tagasi saada HREsse investeeritud kapitali. Lisaks märgib komisjon, et võimalikult kiire taaserastamine tagab kolmandate isikute võimaluse omandada PBB.
VII. KONTROLL
(132)
Saksamaa on võtnud kohustuse tagada, et nii HRE ümberkorralduskava kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täitmist jälgib selle eest vastutav usaldusisik. Viimane esitab komisjonile kvartaliaruandeid.
VIII. KOKKUVÕTE
(133)
Komisjon järeldab, et eespool analüüsitud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(134)
Komisjon leiab ka, et ümberkorraldusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv juhul, kui viiakse ellu 14. juunil 2011 esitatud lõplik ümberkorralduskava ja täidetakse käesolevale otsusele lisatud kohustuste loendis loetletud kohustused,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi, mida Saksamaa andis ja mida ta kavatseb anda kontsernile Hypo Real Estate ja mille moodustavad
-
60 miljoni euro suurune kapitalisüst (teatatud 17. aprillil 2009);
-
2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 3. juunil 2009);
-
3 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 30. aprillil 2010), millest 450 miljonit eurot antakse ainult teatavate tingimuste täitmise korral;
-
2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 10. septembril 2010);
-
garantiid 35 miljardi euro ulatuses (teatatud 30. septembril 2008);
-
garantiid 52 miljardi euro ulatuses (teatatud 17. aprillil 2009);
-
8 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
10 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
20 miljardi euro suurune likviidsusgarantii (teatatud 2. septembril 2010);
-
20 miljardi euro suurune arveldusgarantii (teatatud 10. septembril 2010) ja
-
varade üleandmine rämpspangale FMS Wertmanagement AöR (teatatud 10. septembril 2010)
on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas esitatud kohustuste loendit.
Artikkel 2
Saksamaa esitab alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast komisjonile üksikasjalikud kvartaliaruanded käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta, mida rakendatakse vastavalt kohustuste loendis esitatud ajakavale.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 18. juuli 2011