PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 464/2011,
11. mai 2011,
millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni („komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Komisjon kehtestas Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes määrusega (EL) nr 1036/2010 (2) („ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale („kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(3)
Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
(4)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.
(5)
Dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009 („uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).
(6)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud mitte mingeid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12 kuni 15.
(9)
Sellest tulenevalt jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud tseoliit A pulbri tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
4. VÄLJAVÕTTELINE UURING
(10)
Bosnia eksportivate tootjate grupp „Birac” kordas uurimise esialgses etapis esitatud väidet, et valimist väljajäänud liidu tootja Silkem d.o.o. ehk Silkem oleks pidanud täies ulatuses kajastuma valimisse kuulunud liidu tootja MAL Magyar Aluminium ehk MAL küsimustikuvastustes, sest need kaks äriühingut on omavahel seotud. Väideti, et kui sellist valimist väljajätmist aktsepteerida, tähendaks see diskrimineerimist liidu tootjate ja eksportijate vahel, sest juhul kui dumpinguvastases uurimises käsitletavas riigis leidub seotud eksportivaid tootjaid, peavad nad kõik küsimustikele vastama. Lisaks väitis Birac, et nii MAL kui ka Silkem tuleks kuulutada koostööst hoidunud äriühinguteks.
(11)
Nende väidetega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud põhjustel leitakse, et nii MAL kui ka Silkem tegid uurimise raames täiel määral koostööd. Tuletagem meelde, et Silkem vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning Silkemit võeti makronäitajate puhul arvesse. Kuna tegemist on väikese ettevõttega, ei kaasatud kõnealust äriühingut siiski valimisse. Seega ei pidanud Silkem esitama niinimetatud mikroandmeid ja a fortiori neid ka ei kontrollitud. Võrreldes MALiga müüb Silkem vaatlusalust toodet suhteliselt väikestes kogustes ja seega ei ole alust arvata, et nende andmete kaasamine MALi esitatud andmetesse oleks olukorda muutnud.
(12)
Väide, nagu diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid ja liidu tootjaid, on ilmselgelt põhjendamatu, sest tegemist on erinevate olukordadega. Ühest küljest toimub dumpingu olemasolu uurimine tavaliselt äriühingute tasandil ning komisjoni teenistused peavad selleks välja selgitama iga konkreetse äriühingu dumpingumarginaali. Eksportivate tootjate rühma tuleb vaadelda tervikuna, sest vastasel juhul tekiks oht, et eksport hakkab kulgema läbi rühma selle osa, kelle suhtes kehtib madalaim tollimaks. Teisalt on kahju käsitleva uurimise eesmärk selgitada välja, kas materiaalset kahju kannab liidu tootmisharu tervikuna. Käesoleval juhul leiti, et selle uurimise valimisse kuuluvad liidu tootjad esindavad teatavate kahjunäitajate (mikronäitajad) osas kogu liidu tootmist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(13)
Birac väitis veel, et uurimise raames oleks pidanud koostööd tegema ka MALiga seotud Bosnia kaevandusettevõte, mis varustab seda konkreetset liidu tootjat töötlemata toormaterjaliga (st boksiidiga). Seoses sellega märgitakse, et MALi küsimustikuvastustes nimetati kõnealust kaevandusettevõtet. Lisaks sisaldasid MALi tootmiskulude andmed kõiki boksiidi hankimise ja alumiiniumtrihüdraadiks töötlemisega seotud kulusid. Seega täitis MAL grupp kõik aruandlusnõuded, mille komisjoni teenistused olid esitanud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(14)
Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16 kuni 20 lõplikult.
5. DUMPING
5.1. Normaalväärtus
(15)
Meenutagem, et kuna puudus tüüpiline omamaine müük, siis arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(16)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Kuna vaatlusalusel tootel ega samasugusel tootel ei esine eri liike, kasutati kaalutud keskmist kasumit. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
(17)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Birac oma kommentaarid normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali kindlaksmääramise kohta. Biraci väitel on kasutatud metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest normaalväärtuse arvutamine ebatüüpilise omamaise müügi kasumimarginaali põhjal annab sel konkreetsel juhul täpselt sama tulemuse kui ebatüüpilise omamaise müügi hindade kasutamine. Birac väitis, et niivõrd ebajärjekindel lähenemine ei saa tuleneda algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 koos lugemisest. Samuti leidis Birac, et kasutatud kasumimarginaal ei ole mõistlik ega proportsionaalne, seda eelkõige võrreldes madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumiga.
(18)
Lisaks väitis Birac, et omamaist müüki ei tohiks tolle olemuse tõttu pidada tavapärase kaubandustegevuse osaks ning seega ei tohiks seda kasutada ka normaalväärtuse arvutamiseks.
(19)
Esimese väite kohta tuleb tõdeda, et kasutatav meetod on kooskõlas algmääruse sätete ja WTO otsustest tuleneva kohtupraktikaga, mille kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva omamaise müügi kasumit ka siis, kui kõnealune müük ei olnud tüüpiline. Kuna sel konkreetsel juhul oli kogu omamaine müük kasumlik, andis normaalväärtuse arvutamine tõepoolest sama tulemuse, nagu oleks selle aluseks olnud omamaine müügihind. Kõigepealt tuleks tähele panna, et andmed kasumi, müügi-, haldus- ja üldkulude kohta lähtusid äriühingu enda omamaisest müügist, mida peeti tavakaubanduslikuks. Lisaks sellele ei tohi unustada, et „mõistlikkust” hinnates ei saa lähtuda madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumist, sest see kasum kajastab sellist olukorda ELi turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, ning seetõttu ei ole see normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumi määratlemiseks õige võrdlusalus. Seetõttu tuleks väide tagasi lükata.
(20)
Mis puudutab väidet, et omamaist müüki ei tuleks pidada tavakaubanduslikuks, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et Biraci esitatud andmed ja tõendid olid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks usaldusväärne lähtematerjal. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi.
(21)
Kuna normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21 kuni 26 kirjeldatud metoodika.
5.2. Ekspordihind
(22)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27 ja 28.
5.3. Võrdlus
(23)
Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 29.
5.4. Dumpingumarginaal
(24)
Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 kuni 32.
6. KAHJU
(25)
Kahju käsitlevate järelduste kohta laekusid kommentaarid teatavatelt liidu tootjatelt, kahelt liidus tegutsevalt kasutajalt ja ainsalt Bosnia eksportivalt tootjalt.
(26)
Kuivõrd ajutises määruses on väidetele juba täies ulatuses vastatud, ei hakata seda käesolevas määruses üle kordama.
6.1. Üldised märkused
(27)
Ajutise määruse põhjendustest 45 ja 68 on selge, et selle uurimise puhul hõlmab liidu tootmisharu kõiki liidu tootjaid. Kahju käsitlevate järelduste aluseks olevad asjaolud põhinevad reeglina liidu tootmisharu kohta käivatel andmetel. Kui kasutatud on liidu tootmisharu kohta käivaid andmeid, on tegemist ajutise määruse jaotises 5.4 osutatud makroandmetega. Kui teave kogu liidu tootmisharu kohta ei olnud kättesaadav, kasutati tüüpilisse valimisse kuuluvate liidu tootjate andmeid. Nende küsimuste kohta kommentaare ei laekunud ja esialgsed järeldused kinnitatakse lõplikult.
(28)
Ajutise määruse põhjendus 34 sisaldab siiski üht viga. Selle põhjenduse tekst peaks olema järgmine: „Kõik liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.”
(29)
Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 liidu 56 esitatud järeldused heaks.
6.2. Liidu tarbimine
(30)
Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 35 kuni 38 esitatud järeldused heaks.
6.3. Import asjaomasest riigist
(31)
Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 39 kuni 43 esitatud järeldused heaks.
6.4. Liidu tootmisharu olukord
6.4.1. Kahju näitajad
(32)
2010. aasta oktoobris leidis ühe liidu tootja, MALi valdustes aset tööstusõnnetus. Samas näitavad äriühingu esitatud andmed, et 2011. aasta jaanuariks olid vaatlusaluse toote tarned taastunud. Seega on ilmne, et nimetatud õnnetus ei põhjustanud liidu turul eriti tõsiseid tarneprobleeme.
(33)
Birac kinnitas, et MALiga seotud eelnimetatud Bosnia kaevandusettevõte teenis uurimisperioodil kasumit ning seetõttu peaks komisjon kohandama majandusindikaatorite arvutamisel kasutatud MALi tootmiskulusid ja kasumit, sest väidetavalt vähenes MALi kasum tulenevalt nendega seotud Bosnia kaevandusettevõtte suurest kasumist.
(34)
Selle väite kohta tuleb märkida, et boksiidi ostmine sidusettevõttelt toimus tavapäraste turutingimuste alusel. Seda küsimust uuriti kohapeal toimunud kontrollimise käigus. MAL ostis uurimisperioodil nii sõltumatutelt kui ka sidusettevõtetelt boksiiti laias laastus sama keskmise hinnaga ja seetõttu oli komisjon veendunud, et boksiidi ostmine toimus tavapäraste turutingimuste alusel, ning ühtlasi ei ole vaja kohandada MALi kasumlikkusesuundumusi, mida kasutati ajutise määruse põhjenduses 52 osutatud suundumuse arvutamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(35)
Birac väitis ka, et tal oli enamiku liidu tootjate ees oluline konkurentsieelis, sest ta sai teatavad toormaterjalid oma alumiiniumoksiidi tootmise käigus ning see peaks kajastuma kahjumimarginaalides. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kui äriühingul on konkurentsieelis, peaks see madalamate kulude ja madalama normaalväärtuse kaudu mõjutama ka tema suhtes arvutatud dumpingunäitajaid. Sellisel konkurentsieelisel ei ole kahjumarginaaliga põhimõtteliselt mitte mingit pistmist. Kahjumarginaal aitab välja selgitada, kas dumpingumarginaalist madalam tollimaks oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(36)
Liidu kasutajad väitsid, et komisjoni esialgses hinnangus jäeti kõrvale teatavate kahjutegurite muutumine positiivses suunas (kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus), ning nõudsid, et analüüsitaks kõiki tegureid. Kahju hindamise käigus analüüsiti neid positiivseid suundumusi siiski täies mahus. Neid võeti arvesse, kuid ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 60 osutatud põhjustel ei peetud neid selle juhtumi jaoks otsustavaiks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(37)
Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 44 kuni 64 esitatud järeldused heaks.
6.5. Järeldus kahju kohta
(38)
Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse eelöeldut arvesse võttes käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 69 sätestatud järeldused.
7. PÕHJUSLIK SEOS
(39)
Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et põhjuslike seoste analüüs on vigane, sest komisjoni väitel võis uurimisperioodil (2009) täheldada teatavate kahjutegurite ajutist paranemist. Kõnealune osapool ei nõustunud komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tulenes 2009. aasta suurem kasumlikkus võrreldes 2008. aastaga lühiajalistest ajutistest suundumustest, mis 2010. aastal ei korduks.
(40)
Vastuseks nimetatud seisukohale tuleb märkida, et tegemist on pelgalt selle osapoole arvamusega, mida ei toeta mitte mingid uued tõendusmaterjalid. Komisjoni seisukohta aga toetab teave, mille liidu tootjad esitasid nii uurimise esialgses kui ka lõppstaadiumis. Enne kontrollkäike esitatud teavet kontrolliti ka kohapeal. Kahe liidu tootja poolt kogu 2010. aasta kohta esitatud andmed kinnitasid ka seda, et pärast uurimisperioodi kasumimarginaalid vähenesid, nagu komisjon oligi ennustatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(41)
Birac vaidlustas esialgse järelduse selle kohta, milline on kolmandatest riikidest saabuva impordi mõju. Ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni analüüsi kohaselt oli Birac ainus suur liidu turule eksportija. Muudest allikatest pärit importi praktiliselt ei olnud. Birac ei esitanud uusi sellesisulisi tõendeid ja seepärast lükatakse nende väide tagasi.
(42)
Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutises määruses sisalduva mõttekäigu tarbimise vähenemise kohta ning viitas värvitelerikineskoopide importi käsitlevale dumpinguvastasele uurimisele kui pretsedendile nõudluse vähenemise vallas (3). Väidetavalt tõi nõudluse vähenemine nimetatud uurimises kaasa menetluse lõpetamise. Samas ei saa siiski tõmmata paralleele käesoleva uurimise ja värvitelerikineskoopide juhtumi vahele. Värvitelerikineskoopide puhul vähenes nõudlus järsult, sest vaatlusaluse toote asemele kerkisid muud tooted. Käesoleva uurimise puhul on aga nõudluse vähenemine väga mõõdukas (vastavalt ajutise määruse põhjendustele 37 ja 38 on see 7 %). Lisaks juhime tähelepanu, et tarbimise arengut käsitleti üksikasjalikumalt ka ajutise määruse põhjendustes 78 kuni 80, kuid asjaomane koostööd teinud kasutaja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldused ümber lükanud. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi.
(43)
Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70 kuni 92 esitatud järeldused, st et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhinnaga impordist.
8. LIIDU HUVID
(44)
Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et komisjon oli ajutise määruse põhjenduses 104 esitanud eksitavat infot selle kohta, kui suur oli tseoliidiga seotud kulude osakaal kogukulust. Eelkõige väideti, et tseoliidiga seotud kulud on suuremad kui selles põhjenduses 1045 % kogukulust. Tuleb tõdeda, et nimetatud osapool ei esitanud oma väite toetuseks mingeid uusi andmeid, samas kui komisjoni järeldused põhinesid koostööd teinud kasutajatelt saadud kontrollitud andmetel. Olgu öeldud, et ajutise määruse põhjenduses 104 kasutatud termin „kogukulu” hõlmab kõiki tootmiskulusid, aga ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks tähistab fraas „alla 5 %” keskmist, mis hõlmab nii detergente kui ka veepehmendajaid. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, veepehmendajate puhul on tseoliidiga seotud kulud suuremad kui detergentide puhul, kuid tseoliidi olulisim kasutusvaldkond on siiski detergendid. Selle konkreetse koostööd teinud kasutaja puhul moodustasid veepehmendajad tseoliiti sisaldavatest järgtööstuse toodetest väikese osa. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(45)
Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 102 esitatud järelduse, nagu oleks Hiina üks võimalik alternatiivne tarneallikas. Esitatud kommentaare arvesse võttes on komisjon nõus, et kuigi liidu turule tuli uurimisperioodil mõningaid Hiina kaupu, on ebatõenäoline, et lähitulevikus saab Hiinast suurtarnija (vt põhjendust 41). Arvestades vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse rakendusastet liidus, jääb komisjon siiski endale kindlaks ja leiab, et vaatlusaluse toote puhul ei ole tarneprobleeme. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(46)
Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et kui käesoleva uurimise tulemusena peaks kehtestatama tollimaksud, suureneksid tseoliidiga seotud kulud nii palju, et see tõstaks ka kõnealuse kasutaja detergentide ja veepehmendajate hinda ja seeläbi ühtlasi ka tarbijahindu. See väide on rajatud eeldusele, et kasutajad jätavad dumpinguvastasest tollimaksust tuleneva tseoliidi hinnatõusu oma tarbijate kanda. Komisjon on seisukohal, et hindu tõstmata saavad liidu tootjad meetmetest pigem kasu tänu suuremale mastaabisäästule (vt ajutise määruse põhjendusi 108 ja 111). Nagu eespool öeldud, moodustavad tseoliidiga seotud kulud järgtööstuse toodete tootmise kogukuludest nii väikese osa, et tollimaksu mõju - mis on iseenesest ebatõenäoline - ei sea kahtluse alla esialgset järeldust, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühegi liidu olulise huviga. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(47)
Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et võib hakata tootma tseoliidivabasid detergente ning see kahjustaks liidu tseoliiditootjaid. Osapooltele tutvumiseks esitatud kaustas sisalduva teabe põhjal on liidu tootjad teadlikud, et on olemas selline oht nende majandustegevusele. Samas ei ole olemas konkreetseid tõendeid, mis võimaldaksid hinnata sellise hüpoteetilise muutuse tõenäolist mõju liidu tootjatele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(48)
Eespool esitatud seisukohti võeti uurimise lõppfaasis arvesse, kuid need ei muuda selle põhijäreldusi. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 112 esitatud järeldused heaks. Seetõttu otsustati, et ei ole ilmnenud mingeid väiteid, mis viitaksid sellele, et käesoleva uurimise põhjal kehtestatavad meetmed oleksid vastuolus liidu huvidega.
9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(49)
Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 114 kuni 116 esitatud järeldused heaks.
9.2. Lõplikud meetmed
(50)
Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Dumpingu tasemeks arvutati 28,1 %.
(51)
Eespool esitatu alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtestatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.
10. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(52)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda.
11. MEETMETE VORM
(53)
Bosnia eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja tema liidus tegutsev sidusettevõtja Kauno Tiekimas AB, kelle asukoht on Leedu, Kaunas, teatasid uurimise käigus, et soovivad võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Tuleb märkida, et hiljuti sai äriühingust Fabrica glinice „Birac” valdusettevõte ning Zvornikus paiknev Alumina d.o.o on nende kontserni ainus eksportiv tootja.
(54)
Komisjon vaatas nende pakkumise läbi. Vaatlusalune toode on tooraine, mida on olemas vaid ühte liiki ja ühe spetsifikatsiooniga, ning seega puudub eri tooteliikide hinnakompensatsiooni oht. Uurimine näitas, et kõik liitu suunatud ekspordi arved esitati liidus asuva sidusettevõtte (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu) kaudu. Kõnealune sidusettevõte müüb ka teisi Biraci kontserni valmistatud tooteid. Tseoliit A pulbri turg on siiski selgelt välja kujunenud ning tseoliit A pulbrit ostvad tarbijad ei osta reeglina muid Biraci grupi tooteid. Seepärast järeldati, et samadele klientidele muude toodete müümisest tulenev ristkompenseerimise oht oli väga väike.
(55)
Komisjon kiitis otsusega 2011/279/EL (4) heaks Alumina d.o.o. Zvorniku ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.
(56)
Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas Alumina d.o.o. Zvornik ja tema sidusettevõte hinnakohustust täidavad, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine siis, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.
(57)
Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab hinnakohustuse heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg.
(58)
Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 56 ja 57, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.
(59)
Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.
(60)
Eespool loetletud põhjustel kiidab komisjon Alumina d.o.o. Zvorniku ja Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse heaks. Asjaomastele äriühingutele on teatatud olulised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb.
(61)
Kui hinnakohustust rikutakse või kui sellest taganetakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille nõukogu on kehtestanud kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4 A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) alusel.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud otsuses 2011/279/EL, mida vastavalt vajadusele muudetakse, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui:
a)
Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu;
b)
neile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust, ning
c)
tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.
2. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:
-
kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või
-
kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.
Artikkel 3
Praegu CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) alusel deklareeritava Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi puhul vastavalt määrusele (EL) nr 1036/2010 tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. mai 2011