NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 805/2011
ze dne 10. srpna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k udělování průkazů způsobilosti a některých osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), a zejména na čl. 8c odst. 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě. Uvedené nařízení stanoví způsoby dosažení tohoto cíle a jiné cíle v oblasti bezpečnosti civilního letectví.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008, jakož i nového balíčku právních předpisů jednotného evropského nebe II (2) vyžaduje stanovení podrobnějších prováděcích pravidel týkajících se zejména udělování průkazů způsobilosti řídícím letového provozu za účelem zachování vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti civilního letectví v Evropě, zajištění nejvyšší úrovně norem odpovědnosti a odborné způsobilosti, zlepšení dostupnosti řídících letového provozu a podpory vzájemného uznávání průkazů způsobilosti, a to při splnění cíle celkového zlepšení bezpečnosti letového provozu a odborné způsobilosti zaměstnanců.
(3)
Řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách musí splňovat příslušné hlavní požadavky stanovené v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008. Podle uvedeného nařízení by řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku měli osvědčení nebo průkazy způsobilosti získat až poté, co se prokáže, že tyto hlavní požadavky splnili.
(4)
Ukázalo se, že průkaz způsobilosti zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/23/ES ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství (3) je účinným nástrojem pro uznání zvláštní úlohy, kterou řídící letového provozu sehrávají při zajišťování bezpečnosti řízení letového provozu. Zavedení norem odborné způsobilosti v Unii snížilo nejednotnost v této oblasti a zvýšilo účinnost organizace práce při stále vyšší míře regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Zachování a prohloubení společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii proto představuje nezbytnou součást evropského systému řízení letového provozu.
(5)
Směrnice 2006/23/ES byla zrušena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (4). Ustanovení směrnice 2006/23/ES se však nadále uplatňují až do data použití opatření uvedených v čl. 8c odst. 10 nařízení (ES) č. 216/2008. Toto nařízení uvedená opatření stanoví.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení odrážejí současný vývoj včetně osvědčených postupů a vědeckého a technického pokroku v oblasti výcviku řídících letového provozu. Byla vytvořena na základě směrnice 2006/23/ES a členským státům ukládají společné provedení norem a doporučených postupů stanovených Úmluvou o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu, a bezpečnostními předpisy přijatými Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol), zřízenou mezinárodní úmluvou ze dne 13. prosince 1960.
(7)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků pro udělování průkazů způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu by se příslušné úřady členských států měly řídit společnými postupy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) by případně měla posuzovat soulad s těmito požadavky. Agentura by měla vypracovat specifikace pro vydávání osvědčení, přijatelné prostředky prokazování souladu a pokyny umožňující zajistit potřebnou jednotu předpisů.
(8)
Zvláštní povaha letového provozu v Unii vyžaduje zavedení a účinné uplatňování společných norem odborné způsobilosti řídících letového provozu zaměstnaných poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v oblasti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS) veřejnosti.
(9)
Členské státy by však měly v rámci možností zajistit, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb základního nařízení. Členské státy se proto mohou rovněž rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.
(10)
Úřady, které vykonávají dohled a ověřování souladu, by měly být dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a na organizacích zajišťujících výcvik. Tyto úřady si musí zachovat schopnost účinně plnit své úkoly. Příslušným úřadem určeným pro účely tohoto nařízení může být stejný orgán nebo orgány, které jsou jmenovány nebo zřízeny v souladu s článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (5), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009. Agentura by měla pro účely tohoto nařízení působit jako příslušný úřad, který vydává a obnovuje osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik řídících letového provozu se sídlem mimo území členských států, případně jejich personálu.
(11)
Poskytování letových navigačních služeb vyžaduje vysoce odborný personál, jehož odbornou způsobilost lze prokázat několika způsoby. V případě řízení letového provozu je vhodným prostředkem zachování společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii, které je třeba považovat za druh diplomu pro každého jednotlivého řídícího letového provozu. Kvalifikace uvedená na průkazu způsobilosti by měla udávat typ letové provozní služby, k jejímuž poskytování je řídící letového provozu způsobilý. Doložky připojené k průkazu způsobilosti zároveň uvádějí jak zvláštní dovednosti řídícího letového provozu, tak oprávnění příslušných úřadů poskytovat služby v konkrétním sektoru či skupině sektorů. Proto musí být úřady schopny hodnotit při vydávání průkazů způsobilosti nebo při prodlužování platnosti doložek odbornou způsobilost řídících letového provozu. V případě pochybností o odborné způsobilosti by příslušné úřady rovněž měly mít pravomoc pozastavit platnost průkazů způsobilosti, kvalifikací nebo doložek.
(12)
Jelikož toto nařízení uznává potřebu výrazněji posílit kulturu bezpečnosti zejména prostřednictvím spolehlivého hlášení incidentů a „spravedlivého posouzení“, které umožní se z těchto incidentů poučit, nemělo by činit automatickou spojitost mezi incidentem a pozastavením platnosti průkazu způsobilosti, kvalifikace nebo doložky. Odebrání průkazu způsobilosti by mělo být považováno za poslední možnost v krajních případech.
(13)
Pro posílení důvěry členských států v systémy vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu ostatních států jsou nezbytná společná pravidla pro získání a zachování průkazů způsobilosti. S cílem zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti je proto důležité zavést jednotné požadavky na výcvik, kvalifikaci, odbornou způsobilost a přístup k povolání řídícího letového provozu. To by mělo vést k zajištění bezpečných a vysoce kvalitních služeb řízení letového provozu a přispět k uznávání průkazů způsobilosti v celé Unii, a tím ke zvýšení volného pohybu a k lepší dostupnosti řídících letového provozu.
(14)
Toto nařízení by nemělo vést k obcházení stávajících vnitrostátních předpisů, jimiž se řídí práva a povinnosti vztahující se na pracovní poměr mezi zaměstnavatelem a uchazečem o místo řídícího letového provozu.
(15)
Aby bylo možné porovnávat v rámci celé Unie odborné dovednosti, je třeba je jasným a obecně přijatelným způsobem definovat. To napomůže zajištění bezpečnosti nejen ve vzdušném prostoru řízeném jedním poskytovatelem letových navigačních služeb, ale především na pomezí mezi různými poskytovateli služeb.
(16)
Při mnoha incidentech a nehodách sehrává významnou roli komunikace. Toto nařízení proto stanoví podrobné požadavky na jazykové znalosti řídících letového provozu. Tyto požadavky vycházejí z požadavků přijatých Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a poskytují prostředky k prosazování těchto mezinárodně přijatých norem. V oblasti jazykových požadavků je třeba dodržovat zásady nediskriminace, transparentnosti a proporcionality, aby se podpořil volný pohyb a současně zajistila bezpečnost.
(17)
Cíle vstupního výcviku jsou popsány ve specifikaci organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training“) vypracované na žádost členů této organizace a jsou považovány za vhodné normy. V případě místního výcviku je třeba nahradit nedostatek obecně přijatelných norem souborem opatření, včetně schvalování zkoušejících a hodnotitelů odborné způsobilosti, která by měla zajistit vysokou úroveň odborné způsobilosti. Tato opatření nabývají na důležitosti, neboť místní výcvik je velmi nákladný a rozhodující z hlediska bezpečnosti. ICAO vypracovala normy i v oblastech, pro které neexistují společné evropské požadavky na výcvik. V případě, že nejsou evropské požadavky na výcvik stanoveny, mohou členské státy využít norem ICAO.
(18)
Na žádost členských států organizace Eurocontrol byly vypracovány požadavky na zdravotní způsobilost, které se považují za vhodné normy pro účely zajištění souladu s tímto nařízením. Zejména vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti by mělo být v souladu s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.
(19)
Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik by se mělo z bezpečnostního hlediska považovat za jeden z rozhodujících činitelů přispívajících ke kvalitě výcviku řídících letového provozu. Je proto nezbytné stanovit požadavky na organizace zajišťující výcvik. Výcvik je třeba považovat za službu podobnou letovým navigačním službám, na něž se rovněž vztahuje postup udělování průkazu způsobilosti. Toto nařízení by mělo umožnit udělovat osvědčení výcviku podle typu výcviku, podle skupiny výcvikových služeb nebo podle skupiny výcvikových a letových navigačních služeb, a to s plným ohledem na zvláštní povahu výcviku.
(20)
Tato směrnice potvrzuje ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropské unie v oblasti vzájemného uznávání diplomů a volného pohybu pracovníků. Zásada proporcionality, rozumného odůvodnění pro uložení kompenzačních opatření a zajištění vhodných odvolacích postupů tvoří hlavní zásady, které se musí v oblasti uspořádání letového provozu začít uplatňovat viditelnějším způsobem. Členské státy by měly být oprávněny odmítnout uznat průkazy způsobilosti, jež nebyly vydány v souladu s tímto nařízením. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je zajistit vzájemné uznávání průkazů způsobilosti, neupravuje podmínky týkající se přístupu k zaměstnání.
(21)
V povolání řídícího letového provozu dochází k technickým inovacím, které vyžadují, aby si řídící letového provozu pravidelně prohlubovali své dovednosti. Potřebné úpravy tohoto nařízení na základě technického vývoje a vědeckého pokroku by měly být prováděny v souladu s příslušným postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (6).
(22)
Toto nařízení může mít vliv na každodenní pracovní postupy řídících letového provozu. O všech opatřeních se závažnými sociálními důsledky by měli být vhodným způsobem informováni sociální partneři a tato opatření by s nimi měla být konzultována. Sociální partneři byli proto konzultováni v rámci zrychleného postupu agentury. Ohledně dalších prováděcích opatření přijatých Komisí by měl být vhodným způsobem konzultován výbor pro kolektivní vyjednávání, zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES ze dne 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni (7).
(23)
Obecné podmínky pro získání průkazu způsobilosti týkající se věku, požadavků na zdravotní způsobilost a požadavků na vzdělání a vstupní výcvik by neměly mít dopad na držitele stávajících průkazů způsobilosti. Na průkazy způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti vydané členskými státy v souladu se směrnicí 2006/23/ES by se mělo nahlížet tak, že byly vydány v souladu s tímto nařízením, aby bylo zaručeno nepřerušené trvání stávajících práv vyplývajících z průkazů způsobilosti a hladký přechod pro všechny držitele průkazů způsobilosti a pro příslušné úřady.
(24)
Měly by být stanoveny odchylky s cílem umožnit nepřerušené uplatňování rozdílných vnitrostátních postupů v oblastech, ve kterých během zrychleného postupu uplatňovaného na prováděcí opatření první fáze dosud nebyla vytvořena společná pravidla.
(25)
Agentura by měla vyhodnotit evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.
(26)
Toto stanovisko by se rovněž mělo zabývat těmi oblastmi, ve kterých nebylo v první fázi v rámci zrychleného postupu možné stanovit společná pravidla namísto rozdílných pravidel vnitrostátních a ve kterých proto bylo navrženo případně zachovat přechodnou použitelnost vnitrostátních právních předpisů členských států.
(27)
Opatření stanovená tímto nařízením se zakládají na stanovisku agentury v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(28)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Cíl
Cílem tohoto nařízení je prostřednictvím vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu založeného na společných požadavcích na vydávání průkazů způsobilosti zpřísnit bezpečnostní normy a zlepšit fungování systému řízení letového provozu Unie.
Článek 2
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k vydávání, pozastavování a odebírání průkazů způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků, s nimi souvisejících kvalifikací, doložek, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik a podmínky jejich platnosti, obnovení, prodloužení platnosti a používání.
2. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
řídící letového provozu-žáky,
b)
řídící letového provozu vykonávající své úkoly v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 a
c)
osoby a organizace podílející se na udělování průkazů způsobilosti, výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách uchazečů v souladu s tímto nařízením.
3. S výhradou čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 členské státy v rámci možností zajistí, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb uvedeného nařízení.
4. S cílem dosáhnout harmonizované úrovně bezpečnosti v rámci evropského vzdušného prostoru se členské státy mohou rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.
5. Služby řízení letového provozu v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 poskytují pouze řídící letového provozu, kteří získali průkaz způsobilosti v souladu s tímto nařízením.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„službou řízení letového provozu“ služba poskytovaná za účelem zabránění střetu mezi letadly a na provozní ploše mezi letadlem a překážkami a za účelem urychlení a zachování řádného toku letového provozu;
2.
„poskytovatelem letových navigačních služeb“ veřejný nebo soukromý subjekt poskytující letové navigační služby pro všeobecný letový provoz;
3.
„všeobecným letovým provozem“ všechny pohyby civilních letadel a všechny pohyby státních letadel (včetně vojenských, celních a policejních letadel), pokud jsou tyto postupy prováděny v souladu s postupy ICAO;
4.
„průkazem způsobilosti“ osvědčení, bez ohledu na jeho název, vydané a schválené v souladu s tímto nařízením, které dává svému oprávněnému držiteli právo poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami v něm uvedenými;
5.
„kvalifikací“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti nebo připojené k průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s tímto průkazem způsobilosti spojeny;
6.
„doložkou ke kvalifikaci“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s příslušnou kvalifikací spojeny;
7.
„místní doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uveden letištní kód ICAO a sektory a/nebo pracoviště, kde je držitel průkazu způsobilosti způsobilý pracovat;
8.
„jazykovou doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny jazykové znalosti držitele;
9.
„doložkou instruktora“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uvedena odborná způsobilost držitele udělovat pokyny při provozním výcviku;
10.
„letištním kódem ICAO“ kód složený ze skupiny čtyř písmen sestavený podle pravidel předepsaných ICAO v její příručce DOC 7910 a přiřazený místu s leteckou pevnou stanicí;
11.
„sektorem“ část řízené oblasti a/nebo část letové informační oblasti/horního vzdušného prostoru;
12.
„výcvikem“ souhrn teoretických kurzů, praktických cvičení včetně simulace a provozního výcviku, potřebný k získání a zachování dovednosti poskytovat bezpečné a vysoce kvalitní služby řízení letového provozu; výcvik zahrnuje:
a)
vstupní výcvik, poskytující základní výcvik a výcvik pro udělení kvalifikace, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti žáka,
b)
místní výcvik, zahrnující přechodovou přípravu na předprovozní a provozní výcvik, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti řídícího letového provozu;
c)
průběžný výcvik, kterým se zachovává platnost doložek průkazu způsobilosti,
d)
výcvik instruktorů pro provozní výcvik, po jehož absolvování je udělena doložka instruktora;
e)
výcvik držitelů průkazů způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti a/nebo hodnotitelé odborné způsobilosti v souladu s článkem 24;
13.
„organizací zajišťující výcvik“ organizace, jež získala osvědčení příslušného úřadu k poskytování jednoho nebo několika druhů výcviku;
14.
„místním systémem odborné způsobilosti“ schválený systém stanovující způsob, jakým stanoviště udržuje odbornou způsobilost svých držitelů průkazů způsobilosti;
15.
„místním plánem výcviku“ schválený plán s podrobným uvedením postupů a harmonogramu, které umožňují uplatňování postupů stanoviště na místní oblast pod dohledem instruktora pro provozní výcvik.
Článek 4
Příslušný úřad
Pro účely tohoto nařízení je příslušným úřadem úřad, který každý členský stát určí nebo zřídí jako vnitrostátní úřad dohledu proto, aby převzal úkoly, jež jsou tomuto úřadu přiděleny podle tohoto nařízení, s výjimkou udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik podle článku 27, kdy se příslušným úřadem rozumí:
a)
úřad jmenovaný nebo zřízený členským státem, v němž má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo, není-li ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách mezi členskými státy nebo příslušnými úřady stanoveno jinak;
b)
agentura v případě, že má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo mimo území členských států.
KAPITOLA II
PRŮKAZY ZPŮSOBILOSTI, KVALIFIKACE A DOLOŽKY
Článek 5
Žádost o průkazy způsobilosti, kvalifikace a doložky a jejich vydávání
1. Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení průkazů způsobilosti a s nimi spojených kvalifikací a/nebo doložek se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Žádost musí doprovázet doklad, že žadatel je způsobilý pracovat jako řídící letového provozu či jako řídící letového provozu-žák v souladu s požadavky stanovenými tímto nařízením. Doklad prokazující odbornou způsobilost žadatele se týká znalostí, zkušenosti, dovedností a jazykových znalostí.
3. Průkaz způsobilosti musí obsahovat všechny příslušné informace související s právy, jež tento dokument uděluje, a musí být v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze I.
4. Průkaz způsobilosti zůstává ve vlastnictví osoby, jíž je průkaz způsobilosti udělen a která tento průkaz podepíše.
Článek 6
Pozastavení a odebrání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek
V souladu s čl. 22 odst. 2:
a)
průkaz způsobilosti, kvalifikaci nebo doložku lze pozastavit v případě pochybností o odborné způsobilosti řídícího letového provozu nebo při jeho pochybení;
b)
průkaz způsobilosti lze odebrat v případě hrubé nedbalosti nebo zneužití.
Článek 7
Výkon práv vyplývajících z průkazů způsobilosti
Výkon práv udělených průkazy způsobilosti závisí na platnosti kvalifikací, doložek a osvědčení zdravotní způsobilosti.
Článek 8
Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka
1. Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu pod dohledem instruktora pro provozní výcvik v souladu s kvalifikací (kvalifikacemi) a doložkou ke kvalifikaci (doložkami ke kvalifikaci), jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.
2. Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka musí:
a)
dosáhnout věku alespoň 18 let;
b)
být přinejmenším držiteli diplomu umožňujícího vstup na vysokou školu nebo rovnocenného diplomu, nebo mít jakékoli jiné středoškolské vzdělání, které jim umožní dokončit výcvik řídícího letového provozu;
c)
mít úspěšně dokončený schválený vstupní výcvik odpovídající kvalifikaci či případně doložce ke kvalifikaci, jak je stanoveno v části A přílohy II;
d)
být držiteli osvědčení zdravotní způsobilosti;
e)
prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.
3. Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka obsahuje jazykovou doložku (jazykové doložky) a alespoň jednu kvalifikaci či případně jednu doložku ke kvalifikaci.
Článek 9
Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu
1. Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami, jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.
2. Práva držitele průkazu řídícího letového provozu musí obsahovat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka stanovená v čl. 8 odst. 1.
3. Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu musí:
a)
dosáhnout věku alespoň 21 let. Členské státy však mohou v řádně odůvodněných případech stanovit nižší věkovou hranici;
b)
být držiteli průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka;
c)
mít dokončený schválený místní plán výcviku a úspěšně absolvovat příslušné zkoušky nebo posouzení v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy II;
d)
být držiteli platného osvědčení zdravotní způsobilosti;
e)
prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.
4. Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu nabývá platnosti uvedením jedné nebo více kvalifikací a příslušných doložek ke kvalifikaci a místních a jazykových doložek, pro něž byl úspěšně dokončen výcvik.
Článek 10
Kvalifikace řídícího letového provozu
1. Pro označení druhu služby, k jejímuž poskytování je držitel průkazu způsobilosti oprávněn, je na průkazu způsobilosti uvedena jedna nebo více z těchto kvalifikací:
a)
kvalifikace letištního řízení vizuálního (ADV), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které nemá vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů;
b)
kvalifikace letištního řízení přístrojového (ADI), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které má vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 1;
c)
kvalifikace přibližovacího řízení procedurálního (APP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo bez použití přehledového zařízení;
d)
kvalifikace přibližovacího řízení přehledového (APS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 2;
e)
kvalifikace oblastního řízení procedurálního (ACP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo bez použití přehledového zařízení;
f)
kvalifikace oblastního řízení přehledového (ACS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 3.
2. Držitel kvalifikace, který nevykonával práva spojená s danou kvalifikací po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.
Článek 11
Doložky ke kvalifikaci
1. S kvalifikací letištního řízení přístrojového (ADI) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
doložka řízení z řídící věže (TWR), která označuje, že držitel je oprávněn poskytovat služby řízení tam, kde je letištní řízení poskytováno z jednoho pracoviště;
b)
doložka řízení pozemního pohybu (GMC), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn řídit pozemní pohyb;
c)
doložka přehledového systému pozemního pohybu (GMS), udělovaná k doložce řízení pozemního pohybu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel je oprávněn řídit pozemní pohyb za pomoci systémů pohybu na letištní ploše;
d)
doložka řízení za letu (AIR), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět řízení za letu;
e)
doložka radarového letištního řízení (RAD), udělovaná k doložce řízení za letu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat letištní řízení za pomoci přehledového radaru.
2. S kvalifikací přibližovacího řízení přehledového (APS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
radarová doložka (RAD), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat přibližovací službu řízení za použití primárního a/nebo sekundárního radaru;
b)
doložka přesného přibližovacího radaru (PAR), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět přesná přiblížení řízená ze země za použití přesného přibližovacího radaru letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;
c)
doložka přiblížení přehledovým radarem (SRA), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že její držitel je oprávněn provádět nepřesná přiblížení řízená ze země za použití přehledového zařízení letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;
d)
doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn provádět přibližovací službu řízení za použití automatického závislého přehledového systému;
e)
doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech.
3. S kvalifikací oblastního řízení přehledového (ACS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
radarová doložka (RAD), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití přehledového radaru;
b)
doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití automatického závislého přehledového systému;
c)
doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech;
d)
doložka oceánského řízení (OCN), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu letadlům pohybujícím se v oceánské řízené oblasti.
4. Držitel doložky ke kvalifikaci, který nevykonával práva spojená s danou doložkou ke kvalifikaci po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto doložku ke kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto doložku ke kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.
Článek 12
Místní doložky
1. Místní doložka označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu pro určitý sektor, skupinu sektorů nebo provozní pracoviště v rámci odpovědnosti stanoviště letových provozních služeb.
2. Místní doložky jsou platné po počáteční období dvanácti měsíců.
3. Platnost místních doložek se po uplynutí období stanoveného v odstavci 2 prodlouží o následující období dvanácti měsíců, pokud poskytovatel letových navigačních služeb prokáže příslušnému úřadu, že:
a)
žadatel vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti během posledních dvanácti měsíců po minimální počet hodin, který je uveden ve schváleném místním systému odborné způsobilosti;
b)
žadatelova odborná způsobilost byla posouzena v souladu s částí C přílohy II a
c)
žadatel je držitelem platného osvědčení zdravotní způsobilosti.
Pro účely uplatňování prvního pododstavce písm. a) vedou provozní stanoviště poskytovatelů letových navigačních služeb záznamy o skutečně odpracovaných hodinách jednotlivých držitelů průkazu způsobilosti, kteří na daném stanovišti pracují, v sektorech, skupině sektorů či na pracovištích a tyto údaje poskytují na vyžádání příslušným úřadům a držiteli průkazu způsobilosti.
4. Minimální počet pracovních hodin bez času stráveného instruktáží, který je požadován pro zachování platnosti místní doložky, může být u instruktorů pro provozní výcvik snížen úměrně k času strávenému instruktáží na pracovištích, pro která je prodloužení požadováno, jak je uvedeno ve schváleném místním systému odborné způsobilosti.
5. Pokud místní doložky pozbudou platnosti, musí být pro prodloužení platnosti doložky úspěšně dokončen místní plán výcviku.
Článek 13
Jazyková doložka
1. Řídící letového provozu a řídící letového provozu-žáci nevykonávají práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, pokud nemají doložku uvádějící znalost anglického jazyka.
2. Členské státy mohou uložit místní jazykové požadavky, pokud to považují z bezpečnostních důvodů za nezbytné.
Tyto požadavky musí být nediskriminační, přiměřené a transparentní a bezodkladně se sdělují agentuře.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 musí žadatel pro získání jazykové doložky prokázat splnění alespoň provozní úrovně (úroveň 4) jazykových znalostí, a to jak s ohledem na používání frazeologie, tak s ohledem na běžný jazyk.
K tomu žadatel musí:
a)
efektivně komunikovat pouze hlasem (telefon/radiotelefon) i při osobním styku;
b)
přesně a jasně komunikovat o běžných, konkrétních a pracovních tématech;
c)
používat vhodnou komunikační strategii pro výměnu zpráv a pro rozpoznání a odstraňování nedorozumění v obecném nebo pracovním kontextu;
d)
úspěšně a poměrně snadno řešit jazykové problémy vznikající při komplikacích nebo neočekávaném vývoji událostí, k nimž dochází v běžných pracovních situacích nebo v rámci komunikačního úkolu, s nímž jsou jinak obeznámeni, a
e)
používat dialekt či akcent srozumitelný letecké veřejnosti.
4. Úroveň jazykových znalostí žadatelů se určí v souladu s hodnotící stupnicí stanovenou v příloze III.
5. Aniž je dotčen odstavec 3, může poskytovatel letových navigačních služeb požadovat pro účely odstavců 1 nebo 2 rozšířenou úroveň (úroveň 5) hodnotící stupnice jazykových znalostí uvedené v příloze III, pokud provozní okolnosti spojené s konkrétní kvalifikací nebo doložkou vyžadují z bezpečnostních důvodů úroveň vyšší. Tento požadavek nesmí být diskriminační, musí být přiměřený, transparentní, objektivně zdůvodněný poskytovatelem letových navigačních služeb, který vyšší úroveň jazykových znalostí požaduje, a schválený příslušným úřadem.
6. Jazykové znalosti žadatele jsou formálně vyhodnocovány v pravidelných intervalech.
S výjimkou žadatelů, kteří prokázali jazykové znalosti na odborné úrovni (úroveň 6) jazykových znalostí podle přílohy III, je jazyková doložka platná po období (které lze obnovit):
a)
tří let, pokud byla prokázána provozní úroveň (úroveň 4) v souladu s přílohou III, nebo
b)
šesti let, pokud byla prokázána rozšířená úroveň (úroveň 5) v souladu s přílohou III.
7. Jazykové znalosti se prokazují osvědčením vydaným po transparentním a objektivním postupu hodnocení schváleném příslušným úřadem.
Článek 14
Doložka instruktora
1. Držitelé doložky instruktora jsou oprávněni poskytovat provozní výcvik a dohled na pracovišti v oblastech, na něž se vztahuje platná místní doložka.
2. Žadatelé o vydání doložky instruktora musí:
a)
být držitelem průkazu způsobilosti řídícího letového provozu;
b)
vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti řídícího letového provozu nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně předcházejícího nebo po takovou delší dobu, již stranoví příslušný úřad s ohledem na kvalifikace a doložky, pro které je výcvik poskytován, a
c)
úspěšně dokončit schválený kurz instruktorů pro provozní výcvik, během něhož byly prostřednictvím odpovídajících zkoušek posouzeny požadované znalosti a pedagogické dovednosti.
3. Doložka instruktora je platná na období tří let, které lze obnovit.
KAPITOLA III
OSVĚDČENÍ ZDRAVOTNÍ ZPŮSOBILOSTI
Článek 15
Žádost o osvědčení zdravotní způsobilosti a jeho vydání
1. Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Osvědčení zdravotní způsobilosti vydává příslušný zdravotnický subjekt příslušného úřadu nebo letečtí lékaři či letecká zdravotní střediska, které tento úřad schválí.
3. Vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti musí být v souladu s ustanoveními přílohy I Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví a s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.
4. Příslušné úřady zajistí stanovení účinných postupů pro přezkum nebo odvolání s náležitou účastí nezávislých lékařských poradců.
Článek 16
Platnost osvědčení zdravotní způsobilosti
1. Osvědčení zdravotní způsobilosti je platné po období:
a)
24 měsíců pro řídící letového provozu do věku 40 let;
b)
12 měsíců po dosažení věku 40 let.
2. Období uvedená v odstavci 1 se v případě prvního vydání nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti vypočítávají od data lékařské prohlídky a v případě prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti od data ukončení platnosti předchozího osvědčení.
3. Prohlídky pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti mohou být prováděny až do 45 dní před ukončením platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti.
4. Pokud řídící letového provozu neprojde prohlídkou pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti do data, k němuž platnost tohoto osvědčení končí, je nutné provést prohlídku pro obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti.
5. Pokud si to vyžádá zdravotní stav držitele, osvědčení zdravotní způsobilosti může být kdykoliv omezeno, pozastaveno nebo odebráno.
Článek 17
Snížená zdravotní způsobilost
1. Držitelé průkazu způsobilosti:
a)
nesmějí vykonávat práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, kdykoliv jsou si vědomi snížení své zdravotní způsobilosti, které by jim mohlo znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti;
b)
musí oznámit příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, že začínají pociťovat snížení své zdravotní způsobilosti nebo že se nacházejí pod vlivem psychoaktivní látky nebo léků, které by jim mohly znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb stanoví postupy pro řešení provozních dopadů snížené zdravotní způsobilosti a o případech, kdy je některý držitel průkazu způsobilosti posouzen jako zdravotně nezpůsobilý, informují příslušný úřad.
3. Postupy uvedené v odstavci 2 musí být schváleny příslušným úřadem.
KAPITOLA IV
POŽADAVKY NA ORGANIZACE ZAJIŠŤUJÍCÍ VÝCVIK
Článek 18
Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik
1. Žádosti o udělení osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik se podávají příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Organizace zajišťující výcvik musí předložením důkazů prokázat, že mají dostatečné personální a technické zázemí a že provozují činnost v prostředí vhodném k poskytování výcviku nezbytného k získání nebo zachování průkazů způsobilosti řídících letového provozu-žáků a průkazů způsobilosti řídících letového provozu.
3. Organizace zajišťující výcvik umožní přístup všem osobám pověřeným příslušným úřadem do odpovídajících prostor a umožní jim přezkoumat odpovídající záznamy, údaje, postupy a veškeré další materiály, jež mají význam pro vykonávání úkolů příslušného úřadu.
Článek 19
Systém řízení organizací zajišťujících výcvik
Organizace zajišťující výcvik:
a)
mají účinný systém řízení a dostatečný personál s odpovídající odbornou způsobilostí a zkušenostmi pro poskytování výcviku podle tohoto nařízení;
b)
jasně vymezují odpovědnost za bezpečnost napříč celou schválenou organizací zajišťující výcvik, včetně přímé odpovědnosti za bezpečnost na straně vedoucích osob;
c)
mají k dispozici nezbytná zařízení, vybavení a prostory vhodné pro daný druh nabízeného výcviku;
d)
předloží doklad o systému řízení jakosti v rámci zavedeného systému řízení pro sledování souladu se systémy a postupy a přiměřenosti systémů a postupů, které zajišťují, aby poskytované služby výcviku splňovaly požadavky stanovené v tomto nařízení;
e)
mají zaveden systém uchovávání záznamů, který umožňuje odpovídající archivaci a spolehlivou sledovatelnost příslušných činností;
f)
prokáží, že mají k dispozici dostatečné finanční prostředky pro vedení výcviku podle tohoto nařízení a že činnosti jsou dostatečně pojištěny v souvislosti s povahou poskytovaného výcviku.
Článek 20
Požadavky na výcvikové kurzy, plány vstupního výcviku, místní plány výcviku a místní systémy odborné způsobilosti
1. Organizace zajišťující výcvik poskytnou příslušným úřadům metodické postupy, které používají k vytváření obsahu, organizaci a stanovení délky výcvikových kurzů a případně místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti.
2. To zahrnuje také způsob, jakým jsou organizovány zkoušky a hodnocení. V případě zkoušek v rámci vstupního výcviku, včetně výcviku simulačního, se podrobně uvede odborná způsobilost zkoušejících a hodnotitelů.
KAPITOLA V
POŽADAVKY PRO PŘÍSLUŠNÉ ÚŘADY
Článek 21
Nezávislost příslušného úřadu
1. Příslušné úřady jsou nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a organizacích zajišťujících výcvik. Této nezávislosti je dosaženo dostatečným oddělením příslušných úřadů a těchto poskytovatelů, a to alespoň na funkční úrovni. Členské státy zajistí nestranný a transparentní výkon pravomocí příslušných úřadů.
2. Členské státy oznámí agentuře názvy a adresy příslušných úřadů a jejich změny.
Článek 22
Úkoly příslušných úřadů
1. Za účelem zajištění úrovně odborné způsobilosti nezbytné pro výkon práce řídících letového provozu podle vysokých norem provozní bezpečnosti dohlíží příslušné úřady na jejich výcvik a sledují jej.
2. Příslušné úřady plní tyto úkoly:
a)
vydávání a odebírání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek, k nimž byl dokončen příslušný výcvik a vyhodnocení v rámci působnosti příslušného úřadu;
b)
prodloužení platnosti, obnovení a pozastavení kvalifikací a doložek, pokud jsou práva, která z nich vyplývají, vykonávána v rámci působnosti příslušného úřadu;
c)
udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik;
d)
schvalování výcvikových kurzů, místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti;
e)
schvalování zkoušejících nebo hodnotitelů odborné způsobilosti;
f)
sledování a kontrola výcvikových systémů;
g)
vytvoření příslušných odvolacích a oznamovacích mechanismů;
h)
schvalování požadavků na absolvování rozšířené úrovně (úroveň 5) jazykových znalostí v souladu s čl. 13 odst. 5;
i)
schvalování postupů týkajících se snížené zdravotní způsobilosti v souladu s čl. 17 odst. 3.
Článek 23
Vydávání a zachovávání průkazů způsobilosti, kvalifikací, doložek a osvědčení
1. Příslušný úřad stanoví postupy pro podávání žádostí o průkazy způsobilosti, s nimi související kvalifikace, doložky a osvědčení zdravotní způsobilosti a pro jejich vydávání, obnovování a prodlužování jejich platnosti.
2. Po přijetí žádosti příslušný úřad ověří, zda žadatel splňuje požadavky tohoto nařízení.
3. Je-li příslušný úřad přesvědčen, že žadatel požadavky tohoto nařízení splňuje, příslušný průkaz způsobilosti a s ním související kvalifikaci, doložku nebo osvědčení zdravotní způsobilosti vydá, obnoví nebo prodlouží jejich platnost.
4. Průkaz způsobilost vydaný příslušným úřadem obsahuje položky stanovené v příloze I.
5. Pokud je průkaz způsobilosti vydán v jiném než anglickém jazyce, obsahuje anglický překlad položek stanovených v příloze I.
Článek 24
Hodnocení odborné způsobilosti
1. Příslušné úřady schvalují držitele průkazu způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti nebo hodnotitelé odborné způsobilosti pro místní a průběžný výcvik.
2. Schválení je platné na období tří let, které lze obnovit.
Článek 25
Uchovávání záznamů
Příslušné úřady zajistí správu databáze, v níž jsou uloženy informace o odborné způsobilosti všech držitelů průkazu způsobilosti, za něž nesou odpovědnost, a data platnosti jejich doložek.
Článek 26
Výměna informací
S náležitým ohledem na zásady zajištění důvěrnosti informací stanovené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 si příslušné úřady vyměňují informace a poskytují si vzájemnou pomoc s cílem zajistit účinné uplatňování tohoto nařízení, zejména v případech zahrnujících volný pohyb řídících letového provozu v rámci Unie.
Článek 27
Postup udělování osvědčení organizací zajišťujících výcvik
1. Příslušné úřady stanoví postupy pro podávání žádostí o osvědčení organizací zajišťujících výcvik a pro jejich vydávání a zachovávání jejich platnosti.
2. Příslušné úřady osvědčení vydají, pokud organizace zajišťující výcvik, která podává žádost, splňuje požadavky stanovené v kapitole IV.
3. Osvědčení lze vydat na každý druh výcviku nebo ve spojení s jinými letovými navigačními službami, čímž se tomuto druhu výcviku a druhu letových navigačních služeb udělí osvědčení jakožto skupině služeb.
4. Osvědčení obsahuje informace uvedené v příloze IV.
Článek 28
Sledování činností organizací zajišťujících výcvik a prosazování práva
1. Příslušné úřady sledují dodržování požadavků a podmínek připojených k osvědčení organizace zajišťující výcvik.
2. Příslušné úřady organizace zajišťující výcvik pravidelně kontrolují s cílem zajistit účinné dodržování norem stanovených tímto nařízením.
3. Kromě pravidelných kontrol mohou příslušné úřady s cílem ověřit dodržování požadavků obsažených v tomto nařízení vykonávat i neohlášené inspekce.
4. Zjistí-li příslušný úřad, že držitel osvědčení organizace zajišťující výcvik již požadavky či podmínky připojené k osvědčení nesplňuje, přijme vhodná opatření k prosazení práva, jež mohou zahrnovat i odebrání osvědčení.
5. Osvědčení vydaná v souladu s ustanoveními tohoto nařízení se vzájemně uznávají.
Článek 29
Uznávání průkazů způsobilosti
1. Členské státy uznávají průkazy způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků a s nimi spojené kvalifikace, doložky ke kvalifikaci a jazykové doložky a s nimi spojená osvědčení zdravotní způsobilosti, které vydaly jiné členské státy v souladu s tímto nařízením.
Jestliže však členský stát stanovil v souladu s čl. 9 odst. 3 nižší věkovou hranici než 21 let, právo vykonávat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu zůstává omezeno na území členského státu, který průkaz způsobilosti vydal, až do doby, než držitel dovrší věku 21 let.
Pokud držitel průkazu způsobilosti vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti v jiném členském státě, než ve kterém byl průkaz způsobilosti vydán, má držitel průkazu způsobilosti právo vyměnit si svůj průkaz způsobilosti za průkaz způsobilosti vydaný v členském státě, kde práva vykonává, aniž by mu byly uloženy další podmínky.
Pro udělení místní doložky příslušný úřad po žadateli požaduje splnění zvláštních podmínek, jež jsou s doložkou spojeny, přičemž určí stanoviště, sektor nebo pracoviště. Při vytváření místního plánu výcviku organizace zajišťující výcvik řádně zohlední získanou odbornou způsobilost a zkušenosti žadatele.
2. Příslušný úřad schválí nebo zamítne místní plán výcviku, který obsahuje navrhovaný výcvik žadatele, nejpozději šest týdnů po předložení důkazu, aniž je tím dotčeno zpoždění v důsledku případně podaného odvolání. Příslušný úřad zajistí, aby byly dodržovány zásady proporcionality a nediskriminace.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 30
Soulad s hlavními požadavky
Agentura vyhodnotí evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu stanovený tímto nařízením a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a k zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.
Článek 31
Odchylky
1. Odchylně od článku 11 tohoto nařízení mohou členské státy, které vypracovaly vnitrostátní doložky ke kvalifikaci na základě čl. 7 odst. 4 nařízení 2006/23/ES, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Odchylně od článku 12 tohoto nařízení mohou členské státy, které v souladu s článkem 10 směrnice 2006/23/ES stanovily, že práva vyplývající z místní doložky mohou vykonávat pouze držitelé průkazu způsobilosti mladší určitého věku, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Pokud se některý členský stát rozhodne uplatnit odchylky stanovené v odstavcích 1 a 2, sdělí to Komisi a agentuře.
Článek 32
Přechodná ustanovení
1. Odchylně od části A přílohy II tohoto nařízení mohou organizace zajišťující výcvik nadále uplatňovat plány vycházející z vydání pokynů organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Guidelines for Air Traffic Controller Common Core Content Initial Training“) ze dne 10. prosince 2004 na období jednoho roku po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Průkazy způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik, jež byly vydány v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů vycházejících ze směrnice 2006/23/ES ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, se považují za vydaná v souladu s tímto nařízením.
3. Žadatelé o průkaz způsobilosti, kvalifikaci, doložku, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení organizace zajišťující výcvik, kteří svou žádost předložili přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost a kterým průkaz způsobilosti, kvalifikace, doložka, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik nebyly doposud vydány, musí před vydáním průkazu způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik prokázat soulad s ustanoveními tohoto nařízení.
4. Příslušný úřad členského státu, u něhož přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost požádaly organizace zajišťující výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, o vydání osvědčení, ukončí postup udělování osvědčení ve spolupráci s agenturou a po vydání osvědčení předá spis agentuře.
5. Příslušný úřad členského státu, který byl odpovědný za bezpečnostní dohled nad organizacemi zajišťujícími výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, předá funkci bezpečnostního dohledu nad těmito organizacemi agentuře šest měsíců po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. srpna 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 805/2011,
10. august 2011,
milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 8c lõiget 10,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 eesmärk on tagada ja säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse ühtne kõrge tase. Kõnealuses määruses on sätestatud vahendid nii eespool nimetatud eesmärgi kui ka muude eesmärkide saavutamiseks tsiviillennunduse ohutuse valdkonnas.
(2)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 ja uue algatusega „Ühtne Euroopa taevas II” seotud õigusaktide (2) rakendamine nõuab üksikasjalikumate rakenduseeskirjade kehtestamist, eelkõige seoses lennujuhtidele lubade andmisega, et säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse standardite ühtne kõrge tase, saavutada vastutuse ja pädevuse rangeimad standardid, parandada lennujuhtide kättesaadavust, edendada lubade vastastikust tunnustamist ning samas jõuda eesmärgini üldiselt parandada lennuliikluse ohutust ja töötajate pädevust.
(3)
Lennujuhid ning lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid peavad vastama määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Selle määruse kohaselt tuleks lennujuhte ning nende koolitamisega seotud isikuid ja organisatsioone sertifitseerida või litsentsida, kui on tuvastatud, et nad vastavad olulistele nõuetele.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/23/EÜ (ühenduse lennujuhiloa kohta) (3) kehtestatud luba on osutunud edukaks vahendiks selle erilise rolli tunnustamisel, mida lennujuhid täidavad lennuliikluse ohutu juhtimise tagamisel. Kogu ELi hõlmavate pädevusstandardite kehtestamine on vähendanud killustumist selles valdkonnas ning tõhustanud aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel üha tiheneva piirkondliku koostöö korraldust. Seetõttu on Euroopa Liidu lennujuhtide ühise loasüsteemi säilitamine ja täiendamine Euroopa lennujuhtimissüsteemi oluline element.
(5)
Direktiiv 2006/23/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1108/2009. (4) Siiski kehtivad direktiivi 2006/23/EÜ sätted kuni määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c lõikes 10 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani. Need meetmed on sätestatud käesolevas määruses.
(6)
Käesoleva määruse sätetes kajastatakse lennujuhtide koolituse viimaseid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika arengut. Need on välja töötatud direktiivi 2006/23/EÜ sätete põhjal ning võimaldavad liikmesriikidel võtta ühiselt üle Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelises tsiviillennunduse konventsioonis sätestatud standardid ja soovituslikud tavad ning 13. detsembril 1960 rahvusvahelise konventsiooniga asutatud Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) vastuvõetud ohutusnõuded.
(7)
Selleks et tagada lennujuhilubade ja tervisetõendite andmisega seotud ühiste nõuete ühtne kohaldamine, peaksid liikmesriikide pädevad asutused järgima ühiseid menetlusi ning Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) peaks vajaduse korral hindama kõnealuste nõuete järgimist. Amet peaks ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks välja töötama sertifitseerimistingimused, vastuvõetavad vahendid nõuete järgimiseks ning asjaomased suunised.
(8)
Euroopa Liidu lennuliikluse iseärasused nõuavad ühiste pädevusstandardite kasutuselevõtmist ja tõhusat kohaldamist nende lennujuhtide suhtes, kes töötavad üldsusele lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate juures.
(9)
Liikmesriigid tagavad siiski võimaluse piires, et sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtud teenuste ohutustase on vähemalt võrdväärne ohutustasemega, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud olulistes nõuetes. Seega võivad liikmesriigid otsustada kohaldada käesoleva määruse põhimõtteid üldsusele vabatahtlikult teenuseid osutavatele sõjaväelaste suhtes, nagu osutatakse kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis c.
(10)
Järelevalvet teostavad ja vastavuskontrolle tegevad asutused peaksid olema aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja lennujuhtimiskoolitajatest piisavalt sõltumatud. Asjaomased asutused peavad ka suutma oma ülesandeid tõhusalt täita. Käesoleva määruse kohaselt määratud pädev(ad) asutus(ed) võib olla sama asutus / võivad olla samad asutused, mis on nimetatud või asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) (5) artiklile 4 (kõnealust määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009). Amet toimib käesoleva määruse kohaselt pädeva asutusena väljaspool Euroopa Liitu asuvate lennujuhte koolitavate organisatsioonide ning vajaduse korral ka nende töötajate sertifikaatide väljaandmisel ja kehtivuse pikendamisel.
(11)
Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, kelle pädevust on võimalik mitut moodi tõendada. Lennujuhtimise puhul on asjakohane vahend Euroopa Liidu ühise lennujuhtide loasüsteemi säilitamine; luba peetakse teatavat laadi diplomiks, mis antakse igale lennujuhile isiklikult. Loale tehtav pädevusmärge näitab selle lennujuhtimisteenuse liiki, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Samal ajal kajastavad loas sisalduvad oskusmärked nii lennujuhi eriomaseid oskusi kui ka pädevate asutuste luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris või sektorite rühmas. Seepärast peaksid pädevad asutused lubade väljaandmisel või oskusmärgete kehtivuse uuendamisel olema valmis hindama lennujuhtide pädevust. Pädevusega seotud kahtluse korral peaks pädevatel asutustel olema õigus loa ning pädevus- või oskusmärgete kehtivus peatada.
(12)
Tunnustades vajadust veelgi tugevdada ohutuskultuuri ja omandada intsidentidest usaldusväärse teatamise ja mõistliku tegutsemise põhimõtete ühendamise kaudu uusi kogemusi, ei tuleks käesoleva määrusega siiski ette näha loa, pädevuse või oskusmärke kehtivuse automaatset peatamist intsidendi puhul. Loa tühistamist tuleks pidada viimaseks abinõuks äärmuslikel juhtudel.
(13)
Selleks et tugevdada liikmesriikide usaldust üksteise loasüsteemide vastu, on loa omandamise ja säilitamise ühiseeskirjad hädavajalikud. Kõrgeima ohutustaseme tagamiseks on seetõttu oluline kehtestada ühtsed nõuded lennujuhtide koolituse, kvalifikatsiooni ja pädevuse ning lennujuhikutse omandamise suhtes. Sellega peaks kaasnema kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamine ning kõnealuste lubade tunnustamine kogu ELis, suurendades seega vaba liikumist ja parandades lennujuhtide kättesaadavust.
(14)
Käesolev määrus ei tohiks kaasa tuua nende kehtivate riiklike sätete kohaldamisest kõrvalehoidmist, mis käsitlevad tööandja ja lennujuhi töökoha taotleja vahelise töösuhte puhul kohaldatavaid õigusi ja kohustusi.
(15)
Selleks et muuta oskused võrreldavaks kogu ELis, tuleb need selgelt ja üldtunnustatud viisil struktureerida. Lisaks ohutuse tagamisele konkreetse aeronavigatsiooniteenuse osutaja kontrollitavas õhuruumis aitab see tagada ohutuse eelkõige ka vastutuse üleandmisel ühelt teenuseosutajalt teisele.
(16)
Paljude intsidentide ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlemisel. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses lennujuhtidele üksikasjalikud keeleoskusnõuded. Need nõuded põhinevad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vastuvõetud keeleoskusnõuetel ning võimaldavad jõustada kõnealused rahvusvaheliselt tunnustatud standardid. Keelenõuete puhul tuleb järgida mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, et soodustada vaba liikumist, tagades samas ohutuse.
(17)
Eurocontroli liikmete palvel koostatud dokumendis „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” kirjeldatakse algkoolituse eesmärke ja neid käsitletakse asjakohaste standarditena. Üksusekoolituse puhul tuleb üldiselt tunnustatud standardite puudumine korvata eri meetmetega, sealhulgas tasemetestijate tunnustamisega, mis peaks tagama ranged pädevusstandardid. Eespool öeldu on seda olulisem, et üksusekoolitus on väga kallis ja ohutuse seisukohast otsustava tähtsusega. ICAO on välja töötanud standardid ka nendes valdkondades, kus ühised Euroopa koolitusnõuded puuduvad. Euroopa koolitusnõuete puudumise korral saavad liikmesriigid toetuda kõnealustele ICAO standarditele.
(18)
Eurocontroli liikmesriikide taotlusel on välja töötatud tervisenõuded ning neid käsitatakse asjakohaste standarditena käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks. Eelkõige tuleks tervisetõendeid välja anda kooskõlas Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendile kehtestatud nõuetega.
(19)
Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimist tuleks ohutuse seisukohalt käsitada lennujuhikoolituse kvaliteedi parandamise ühe otsustava vahendina. Seepärast tuleks sätestada nõuded koolitusorganisatsioonidele. Koolitust tuleb käsitada aeronavigatsiooniteenustele sarnase teenusena, mille suhtes kohaldatakse samuti sertifitseerimismenetlust. Käesolev määrus peaks võimaldama koolituse sertifitseerimist koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooniteenuste paketi alusel, unustamata seejuures koolituse spetsiifilist iseloomu.
(20)
Käesolev määrus vastab Euroopa Liidu Kohtu pikaajalisele praktikale diplomite vastastikuse tunnustamise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse põhimõte, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud alused ja asjakohaste kaebemenetluste sätestamine moodustavad aluspõhimõtted, mida tuleks lennuliikluse korraldamise sektoris veelgi nähtavamalt kohaldada. Liikmesriikidel peaks olema lubatud keelduda lubade tunnustamisest, kui need ei ole välja antud vastavalt käesolevale määrusele. Kuna käesoleva määruse eesmärk on tagada lubade vastastikune tunnustamine, ei reguleeri määrus töö saamise tingimusi.
(21)
Lennujuhi elukutse sõltub tehnilistest uuendustest ning nõuab seepärast lennujuhioskuste regulaarset ajakohastamist. Käesoleva määruse kohandamisel vastavalt vajadusele tehnika ja teaduse arenguga tuleks järgida nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (6) artiklis 5a sätestatud asjaomast kontrolliga regulatiivmenetlust.
(22)
Käesolev määrus võib mõjutada lennujuhtide igapäevast töökorraldust. Tööturu osapooli tuleks teavitada kõigist olulist sotsiaalset mõju omavatest meetmetest ja nendega tuleks sobival viisil konsulteerida.
Seepärast tuleb tööturu osapooltega konsulteerida ameti kehtestatud kiirmenetluse raames. Täiendavate rakendusmeetmete võtmise korral tuleks nõuetekohaselt konsulteerida komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (7) kohaselt loodud valdkondliku dialoogikomiteega.
(23)
Loa väljaandmisega seotud ning vanust, tervise- ja haridusnõudeid ning algkoolitust käsitlevad üldtingimused ei tohiks mõjutada kehtivate lubade omanikke. Liikmesriikides direktiivi 2006/23/EÜ kohaselt välja antud lube ja tervisetõendeid tuleks käsitada nii, nagu need oleksid välja antud vastavalt käesolevale määrusele, et tagada olemasolevate loaõiguste jätkuv kehtimine ning kõigi loaomanike ja pädevate asutuste jaoks sujuv üleminek.
(24)
Sätestada tuleks erandid, mis võimaldaksid üleminekuajal jätkuvalt kohaldada lahknevaid riiklikke tavasid selliste probleemide puhul, kus esimese etapi rakendusmeetmete korral kasutatava kiirmenetluse käigus ei ole ühiseeskirju veel kehtestatud.
(25)
Amet peaks andma hinnangu Euroopa lennujuhilubade süsteemi ja lennunduse üldise süsteemse lähenemisviisi saavutamiseks vajalikele täiendustele ning tagama, et need vastaksid täielikult määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas kirjeldatud olulistele nõuetele, et esitada komisjonile arvamus koos käesoleva määruse võimalike muudatustega.
(26)
Kõnealuses arvamuses tuleks käsitleda küsimusi, mille puhul esimeses etapis, s.t kiirmenetluse kasutamisel, ei olnud võimalik lahknevate riiklike sätete asemel kehtestada ühiseeskirju, ning seega tehakse ettepanek säilitada võimalus kohaldada üleminekuajal vajaduse korral liikmesriikide õigusakte.
(27)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, mis esitati kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.
(28)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk
Käesoleva määruse eesmärk on tõhustada Euroopa Liidu lennujuhtimissüsteemi ohutusstandardeid ja parandada lennujuhtimissüsteemi toimimist ühistel lubade väljaandmise nõuetel põhinevate lennujuhilubade väljaandmise kaudu.
Artikkel 2
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lennujuhilubade ja lennujuhiõpilase lubade ning vastavate pädevus- ja oskusmärgete, tervisetõendite ning koolitusorganisatsioonide sertifikaatide väljaandmise, peatamise ja tühistamise üksikasjalikud eeskirjad ning kõnealuste dokumentide ja märgete kehtivuse, kehtivuse pikendamise, kehtivuse taastamise ja kasutamise tingimused.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse:
(a)
lennujuhiõpilaste suhtes;
(b)
nende lennujuhtide suhtes, kes täidavad oma ülesandeid määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalas;
(c)
selliste isikute ja organisatsioonide suhtes, kes on vastavalt käesolevale määrusele seotud lennujuhtidele lubade andmise, nende koolitamise, testimise, kontrollimise või tervisekontrolliga.
3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõikele 3 tagavad liikmesriigid võimaluse korral, et määruse artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud ning sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtavate teenuste ohutustase on vähemalt võrdväärne ohutustasemega, mida nõutakse määruse Vb lisas kindlaksmääratud olulistes nõuetes.
4. Euroopa õhuruumis ühtlustatud ohutustaseme saavutamiseks võivad liikmesriigid teha otsuse kohaldada käesolevat määrust määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud ning üldsusele teenuseid osutavate sõjaväelaste suhtes.
5. Määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalasse kuuluvaid lennujuhtimisteenuseid võivad osutada üksnes need lennujuhid, kellel on käesoleva määruse kohane luba.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1. „lennujuhtimisteenus”- teenus, mille eesmärk on kokkupõrgete vältimine õhusõidukite vahel ning manööverdamisalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel ning lennuliikluse kiirendamine ja selle korrapärase kulgemise tagamine;
2. „aeronavigatsiooniteenuse osutaja”- mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenuseid üldisele lennuliiklusele;
3. „üldine lennuliiklus”- kogu tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas kaitseväe, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub ICAO nõuete kohaselt;
4. „luba”- mis tahes nimetusega tõend, mis on välja antud ja kinnitatud vastavalt käesolevale määrusele ning annab selle seaduslikule omanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loale kantud pädevus- ja oskusmärgetele;
5. „pädevusmärge”- loale kantud või sellega seotud volitus, mis moodustab loa osa, sätestades loa eritingimused, õigused või piirangud;
6. „oskusmärge”- loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, sätestades asjakohase pädevusmärkega seotud eritingimused, õigused või piirangud;
7. „üksuse oskusmärge”- loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates ICAO asukohatähist ja sektorit ja/või positsiooni, kus loaomanik on pädev töötama;
8. „keeleoskusmärge”- loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku keeleoskust;
9. „väljaõppejuhendaja oskusmärge”- loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku pädevust viia läbi koolitust töökohal;
10. „ICAO asukohatähis”- neljatäheline kood, mis on koostatud vastavalt ICAO käsiraamatus (dokument 7910) ettenähtud eeskirjadele ja määratud konkreetsele lennujuhtimisüksusele;
11. „sektor”- lennujuhtimispiirkonna ja/või lennuinfopiirkonna / ülemise piirkonna osa;
12. „koolitus”- kohustuslikud teoreetilised kursused, praktilised õppused (sealhulgas koolitus treeningseadmetel) ja sellised koolitused töökohal, mille eesmärk on omandada ja säilitada ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamise oskused ning mis hõlmavad järgmist:
13. „koolitusorganisatsioon”- pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioon, kellel on õigus pakkuda ühte või mitut liiki koolitust;
14. „üksuse pädevuskava”- heakskiidetud kava, milles kirjeldatakse üksuse kasutatavat meetodit loaomanike pädevuse säilitamiseks;
15. „üksuse koolitusplaan”- kinnitatud plaan, milles kirjeldatakse menetlusi ja ajastust, mis võimaldavad üksusel kohalikus piirkonnas väljaõppejuhendaja järelevalve all tegutseda.
Artikkel 4
Pädev asutus
Käesoleva määruse kohaldamisel on pädev asutus liikmesriigi poolt riiklikuks järelevalveasutuseks määratud või loodud asutus, mis täidab sellistele asutustele käesoleva määrusega antud ülesandeid, välja arvatud artiklis 27 osutatud koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise korral. Sel juhul on pädevad asutused järgmised:
a)
taotleja põhitegevuskohaks või registrijärgseks asukohaks oleva liikmesriigi määratud või loodud asutus, kui liikmesriikide ja pädevate asutuste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes ei ole sätestatud teisiti;
b)
amet, kui taotleja põhitegevuskoht või registrijärgne asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi.
II PEATÜKK
LOAD NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRKED
Artikkel 5
Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete taotlemine ja väljaandmine
1. Taotlus lubade ning lubadega seotud pädevus- ja/või oskusmärgete väljaandmiseks, nende kehtivuse pikendamiseks ja kehtivuse taastamiseks esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale.
2. Taotlusele lisatakse tõendid, mis kinnitavad, et taotleja on pädev töötama lennujuhina või lennujuhiõpilasena kooskõlas käesolevas määruses kehtestatud nõuetega. Pädevust tõendatakse taotleja teadmisi, kogemusi, oskusi ja keeleoskust käsitlevate dokumentidega.
3. Luba sisaldab kogu asjakohast teavet kõnealuse dokumendiga antavate õiguste kohta ja vastab I lisas sätestatud nõuetele.
4. Luba jääb selle isiku omandisse, kellele luba on välja antud ja kes selle allkirjastab.
Artikkel 6
Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse peatamine ja tühistamine
Kooskõlas artikli 22 lõikega 2 võib loa või pädevus- või oskusmärke kehtivuse peatada või tühistada järgmistel juhtudel:
a)
loa või pädevus- või oskusmärke kehtivuse võib peatada, kui lennujuhi pädevuse suhtes on tekkinud kahtlusi või kui ta on toime pannud raske väärteo;
b)
loa võib tühistada tõsise hooletuse või kuritarvitamise korral.
Artikkel 7
Loaga antud õiguste kasutamine
Loaga antud õiguste kasutamine sõltub pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendi kehtivusest.
Artikkel 8
Lennujuhiõpilase luba
1. Lennujuhiõpilase loa omanikud võivad osutada lennujuhtimisteenuseid väljaõppejuhendaja järelevalve all vastavalt loa pädevus- ja oskusmärkele (pädevus- ja oskusmärgetele).
2. Lennujuhiõpilase loa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:
a)
ta on vähemalt 18-aastane;
b)
tal on vähemalt tunnistus, mis võimaldab alustada õppetööd ülikoolis või sellega võrdväärsel tasemel, või muud keskharidust tõendav tunnistus, mis võimaldab neil läbida lennujuhikoolituse;
c)
ta on edukalt lõpetanud tunnustatud algkoolituse pädevuse või vajaduse korral oskusmärke saamiseks vastavalt II lisa A-osale;
d)
tal on kehtiv tervisetõend;
e)
ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele.
3. Luba sisaldab keeleoskusmärget (keeleoskusmärkeid) ja vähemalt ühte pädevusmärget ning vajaduse korral vähemalt ühte oskusmärget.
Artikkel 9
Lennujuhiluba
1. Lennujuhiloa omanikel on õigus osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loa pädevus- ja oskusmärgetele.
2. Lennujuhiloaga antud õigused hõlmavad artikli 8 lõikes 1 kindlaksmääratud lennujuhiõpilase loa õigusi.
3. Lennujuhiloa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:
a)
ta on vähemalt 21-aastane; Liikmesriigid võivad siiski sätestada madalama vanusepiirangu nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;
b)
tal on lennujuhiõpilase luba;
c)
ta on läbinud kinnitatud üksusekoolitusplaani kohase koolituse ja edukalt sooritanud asjakohased eksamid või hindamised vastavalt II lisa B-osas sätestatud nõuetele;
d)
tal on kehtiv tervisetõend;
e)
ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele.
4. Luba kinnitatakse ning sinna kantakse üks või mitu pädevusmärget ning asjakohased oskusmärked, üksuse oskusmärked ja keeleoskusmärked, millele vastava koolituse loataotleja on edukalt läbinud.
Artikkel 10
Lennujuhi pädevusmärked
1. Selleks et märkida teenuse liiki, mida loaomanik võib osutada, sisaldab luba ühte või mitut järgmist pädevusmärget:
a)
lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta ei ole avaldatud instrumentaallähenemise ega -väljumise protseduure;
b)
lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta on avaldatud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 1 kirjeldatud oskusmärge;
c)
protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;
d)
seirega lähenemislennujuhtimine (APS) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 2 kirjeldatud oskusmärge;
e)
protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;
f)
seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 3 kirjeldatud oskusmärge.
2. Pädevusmärke omaja, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul, võib pädevusmärke kohast üksusekoolitust alustada alles pärast seda, kui on antud asjakohane hinnang selle kohta, kas ta vastab jätkuvalt pädevusmärke nõuetele, ning pärast hindamisest tulenevate mis tahes koolitusnõuete täitmist.
Artikkel 11
Oskusmärked
1. Pädevusmärge „lennujuhtimine instrumentaallennuväljal” (ADI) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:
a)
lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, kus lennuvälja lennuliikluse juhtimist osutatakse ühelt positsioonilt;
b)
maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele;
c)
maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimissüsteeme;
d)
lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR) - loaomaniku pädevus osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus;
e)
lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks AIR või TWR oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal seireradari abil.
2. Pädevusmärge „seirega lähenemislennujuhtimine” (APS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:
a)
radarjuhtimise oskusmärge (RAD) - loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades primaar- ja/või sekundaarradarit;
b)
täppislähenemisradari oskusmärge (PAR), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale, kasutades täppislähenemisradarit;
c)
seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale seirevahendeid;
d)
automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) - loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid;
e)
lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust.
3. Pädevus „seirega piirkondlik lennujuhtimine” (ACS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:
a)
radarjuhtimise oskusmärge (RAD) - loaomaniku pädevus osutada lähenemislennu juhtimisteenust, kasutades seireradarit;
b)
automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) - loaomaniku pädevus osutada piirkondlikku lennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid;
c)
lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust;
d)
ookeanilennujuhtimise oskusmärge (OCN) - loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas.
4. Oskusmärke omaja, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul, võib oskusmärke kohast üksusekoolitust alustada alles pärast seda, kui on antud asjakohane hinnang selle kohta, kas ta vastab jätkuvalt oskusmärke nõuetele, ning pärast hindamisest tulenevate mis tahes koolitusnõuete täitmist.
Artikkel 12
Üksuse oskusmärked
1. Üksuse oskusmärge näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust konkreetses sektoris, sektorirühmas või konkreetsetel tööpositsioonidel lennuliiklusteenistuse üksuse vastutusalas.
2. Üksuse oskusmärge kehtib esialgu 12 kuud.
3. Asjakohaste oskusmärgete kehtivust pikendatakse lisaks lõikes 2 sätestatud perioodile ka järgnevaks 12 kuuks, kui aeronavigatsiooniteenuse osutaja tõendab pädevale asutusele järgmist:
a)
taotleja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud loaga kaasnevaid õigusi heakskiidetud üksuse pädevuskavas esitatud minimaalse arvu tundide jooksul;
b)
taotleja pädevust on hinnatud vastavalt II lisa C osale ning
c)
taotlejal on kehtiv tervisetõend.
Käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaldamiseks peavad aeronavigatsiooniteenuse osutaja operatsioonilised üksused arvestust iga üksuses töötava loaomaniku töötundide arvu kohta, mil loaomanik on tegelikult töötanud sektorites, sektorirühmas või tööpositsioonidel, ja esitavad need andmed nõudmise korral pädevatele asutustele ja loaomanikule;
4. Töötundide minimaalset arvu (v.a juhendamisülesanded), mida nõutakse üksuse oskusmärke kehtivuse säilitamiseks, võib väljaõppejuhendajate puhul vähendada proportsionaalselt ajaga, mille jooksul nad juhendavad praktikante töökohtadel, mille oskusmärke uuendamist taotletakse, nagu on näidatud heakskiidetud üksuse pädevuskavas.
5. Kui üksuse oskusmärge enam ei kehti, tuleb oskusmärke kehtivuse taastamiseks edukalt läbida üksuse koolitusplaani.
Artikkel 13
Keeleoskusmärge
1. Lennujuhid ja lennujuhiõpilased ei tohi kasutada oma loaga kaasnevaid õigusi, kui neil ei ole inglise keele oskuse märget.
2. Liikmesriigid võivad kehtestada kohalikud keelenõuded, kui seda on vaja ohutuse eesmärgil.
Need nõuded on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning nendest teatatakse viivitamata ametile.
3. Lõigete 1 ja 2 nõuete kohaldamiseks tõendab keeleoskusmärke taotleja nii fraseoloogia kui ka tavakeele oskust kutsetasemel (4. tase).
Selleks peab taotleja
a)
suhtlema tulemuslikult nii ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoni teel) kui ka vahetult vesteldes;
b)
suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel;
c)
kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;
d)
tulema edukalt ja erilise pingutuseta toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus;
e)
kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.
4. Lennujuhtide keeleoskuse tase määratakse kindlaks vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustasemete skaalale.
5. Olenemata lõikest 3 võib aeronavigatsiooniteenuste osutaja lõigete 1 ja 2 kohaldamisel nõuda keeleoskuse kõrgtaset (5. tase) vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustasemete skaalale, kui see on pädevus- või oskusmärke kohasel tööl konkreetsete tööülesannete raames ohutuse eesmärgil hädavajalik. Need nõuded on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad; aeronavigatsiooniteenuste osutaja, kes soovib kohaldada keeleoskuse kõrgtaset, peab oma nõuet objektiivselt põhjendama ning pädev asutus peab selle heaks kiitma.
6. Taotleja keeleoskust hinnatakse ametlikult ja korrapäraselt.
Keeleoskusmärge kehtib pikendatava ajavahemiku kohta (välja arvatud nende taotlejate puhul, kes on tõendanud keeleoskust eksperditasemel, ehk III lisa järgi 6. tasemel):
a)
kolm aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kutsetase (4. tase) või
b)
kuus aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kõrgtase (5. tase).
7. Keeleoskust tõendab tunnistus, mis on välja antud pärast pädeva astutuse heakskiidetud läbipaistvat ja objektiivset hindamismenetlust.
Artikkel 14
Väljaõppejuhendaja oskusmärge
1. Väljaõppejuhendaja oskusmärke omanikel on lubatud teha töökohakoolitust ja järelevalvet sellistel töökohtadel, mille kohta tal on kehtiv üksuse oskusmärge.
2. Väljaõppejuhendaja oskusmärke taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:
a)
tal on lennujuhiluba;
b)
ta on kasutanud lennujuhiloa õigusi vahetult loa andmisele eelneval ajavahemikul vähemalt ühe aasta jooksul või pädeva asutuse kinnitatud pikema ajavahemiku jooksul, võttes arvesse pädevus- ja oskusmärkeid, milleks koolitust antakse, ja
c)
ta on edukalt läbinud heakskiidetud väljaõppejuhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutavaid teadmisi ning pedagoogilisi võimeid asjakohaste eksamitega.
3. Juhendaja oskusmärge kehtib kolm aastat ja selle kehtivust on võimalik pikendada.
III PEATÜKK
TERVISETÕEND
Artikkel 15
Tervisetõendite taotlemine ja väljaandmine
1. Taotlused tervisetõendite väljaandmiseks ning nende kehtivuse taastamiseks või pikendamiseks esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale.
2. Tervisetõendi annab välja pädeva asutuse pädev meditsiiniüksus või pädeva asutuse heakskiidetud lennundusmeditsiinilise tervisekontrolli tegija või lennundusmeditsiinikeskus.
3. Tervisetõend antakse välja kooskõlas Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni I lisa sätetega ning Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendile suhtes kehtestatud nõuetega.
4. Pädevad asutused tagavad tõhusad läbivaatamis- või kaebemenetlused ning sõltumatute meditsiininõustajate asjakohase kaasamise.
Artikkel 16
Tervisetõendite kehtivus
1. Tervisetõendid kehtivad:
a)
24 kuud, kui lennujuht on kuni 40-aastane;
b)
12 kuud, kui lennujuht on vanem kui 40 aastat.
2. Lõikes 1 osutatud ajavahemikke arvestatakse tõendi esmasel väljaandmisel ja selle kehtivuse pikendamisel alates tervisekontrolli kuupäevast ning kehtivuse taastamisel alates eelmise tervisetõendi aegumiskuupäevast.
3. Tervisetõendi kehtivuse taastamiseks võib tervisekontrolli teha kuni 45 päeva enne tervisetõendi aegumiskuupäeva.
4. Kui lennujuht ei ole läbinud tervisekontrolli tervisetõendi kehtivuse aegumiskuupäevaks, peab ta läbima tõendi pikendamiseks vajaliku kontrolli.
5. Tervisetõendi kehtivust võib piirata ning selle võib peatada või kehtetuks tunnistada mis tahes ajal, kui seda nõuab tõendi omaniku terviseseisund.
Artikkel 17
Halvenenud terviseseisund
1. Lennujuhiloa omaniku kohustused hõlmavad järgmist:
a)
ta ei tohi kasutada oma loa õigusi juhul, kui on saanud teada oma terviseseisundi halvenemisest, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt;
b)
ta teavitab asjaomast aeronavigatsiooniteenuse osutajat oma terviseseisundi halvenemisest või mis tahes psühhoaktiivse aine või ravimite mõju all olekust, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt.
2. Aeronavigatsiooniteenuste osutajad kehtestavad terviseseisundi halvenemise juhtude käsitlemise korra ja teavitavad pädevat asutust sellest, et loaomaniku terviseseisund on hinnatud sedavõrd halvaks, et tal on võimatu loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt kasutada
3. Pädev asutus kiidab heaks lõikes 2 osutatud menetlused.
IV PEATÜKK
KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE ESITATAVAD NÕUDED
Artikkel 18
Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine
1. Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise taotlused esitatakse pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud korras.
2. Koolitusorganisatsioonid tõendavad, et nad on nõuetekohaselt varustatud personali ja vahenditega ning et nad tegutsevad keskkonnas, mis sobib lennujuhiõpilase loa ning lennujuhiloa omandamiseks või pikendamiseks vajaliku koolituse korraldamiseks.
3. Koolitusorganisatsioonid tagavad igale pädeva asutuse volitatud isikule juurdepääsu kõigile vajalikele ruumidele ning võimaldavad kontrollida asjakohaseid dokumente, andmeid ja menetlusi ning kõiki muid pädeva asutuse ülesannete täitmisega seotud materjale.
Artikkel 19
Koolitusorganisatsioonide juhtimissüsteem
Koolitusorganisatsioonid peavad vastama järgmistele nõuetele:
a)
neil on tõhus juhtimissüsteem ning piisav nõuetekohase kvalifikatsiooni ja töökogemusega personal, et anda käesolevas määruses sätestatud standarditele vastavat koolitust;
b)
nad on selgelt kindlaks määranud ohutusalase vastutuse käsuliinid kogu tunnustatud koolitusorganisatsioonis, sealhulgas juhtkonna otsese ohutusalase vastutuse.
c)
neil on asjakohase koolituse andmiseks vajalikud vahendid, seadmed ja ruumid;
d)
nad tõendavad, et kasutatava juhtimissüsteemi ühe osa moodustab kvaliteedijuhtimissüsteem, mille abil kontrollitakse, kas süsteemid ja menetlused vastavad nõuetele ja on piisavad selle tagamiseks, et koolitusteenused vastaksid käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
e)
neil on andmete säilitamise süsteem, mis võimaldab asjaomase tegevuse nõuetekohaselt talletada ja tagada nende usaldusväärse jälgitavuse;
f)
nad tõendavad, et käesolevas määruses sätestatud standarditele vastava koolituse korraldamiseks on olemas piisavad rahalised vahendid ning et pakutaval koolitusel on asjakohane ning piisav kindlustuskate.
Artikkel 20
Koolituskursustele, alg- ja üksuse koolitusplaanidele ning üksuse pädevuskavadele esitatavad nõuded
1. Koolitusorganisatsioonid esitavad pädevale asutusele meetodid, mida nad kasutavad koolituskursuste sisu, korralduse ja kestuse ning vajaduse korral ka üksuse koolitusplaani ja üksuse pädevuskava üksikasjalikul väljatöötamisel.
2. Meetodid sisaldavad eksamineerimise ja hindamise korraldamise kirjeldust. Algkoolitusega, sealhulgas treeningseadmetel toimuva koolitusega seotud eksamite puhul kirjeldatakse üksikasjalikult eksamineerijate ja hindajate kvalifikatsiooni.
V PEATÜKK
PÄDEVATELE ASUTUSTELE ESITATAVAD NÕUDED
Artikkel 21
Pädeva asutuse sõltumatus
1. Pädevad asutused on aeronavigatsiooniteenuse osutajatest ja koolitusorganisatsioonidest sõltumatud. See sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse pädevad asutused ja selliste teenuste osutajad üksteisest piisavalt lahus. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kasutavad oma volitusi sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt.
2. Liikmesriigid teatavad ametile pädevate asutuste nimed ja aadressid ning nende andmete kõik hilisemad muudatused.
Artikkel 22
Pädeva asutuse ülesanded
1. Selleks et tagada lennujuhtidele kõrgel ohutustasemel töötamiseks hädavajalikud pädevustasemed, kontrollivad ja jälgivad pädevad asutused lennujuhtide koolitust.
2. Pädeva asutuse ülesanded hõlmavad järgmist:
a)
selliste lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmine ja kehtetuks tunnistamine, mille jaoks pädeva asutuse vastutusalas asjakohane koolitus ja hindamine korraldati;
b)
selliste pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse taastamine, pikendamine ja peatamine, mille kohaseid õigusi pädeva asutuse vastutusalas kasutatakse;
c)
koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine;
d)
koolituskursuste, üksuse koolitusplaanide ja üksuse pädevuskavade tunnustamine;
e)
tasemetestijate heakskiitmine;
f)
koolitussüsteemide jälgimine ja auditeerimine;
g)
asjakohaste edasikaebe- ja teatamismehhanismide kehtestamine;
h)
keeleoskuse kõrgtaseme (5. tase) vajaduse heakskiitmine kooskõlas artikli 13 lõikega 5;
i)
terviseseisundi halvenemisega seotud menetluste heakskiitmine kooskõlas artikli 17 lõikega 3
Artikkel 23
Lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning tõendite väljaandmine ning säilitamine
1. Pädev asutus kehtestab lubade, nendega seotud pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite taotlemise ja nende väljaandmise ning kehtivuse pikendamise ja taastamise menetluse.
2. Taotluse kättesaamisel kontrollib pädev asutus, kas taotluse esitaja vastab käesoleva määruse nõuetele.
3. Kui pädev asutus on veendunud, et taotluse esitaja vastab käesoleva määruse nõuetele, annab pädev asutus välja asjakohase loa, sellega seotud pädevus- või oskusmärke või tervisetõendi või pikendab kõnealuste dokumentide või märgete kehtivust või taastab selle.
4. Pädeva asutuse väljaantud luba sisaldab I lisas sätestatud teavet.
5. Kui luba on välja antud muus kui inglise keeles, sisaldab see I lisas sätestatud teabe tõlget inglise keelde.
Artikkel 24
Pädevuse hindamine
1. Pädev asutus kinnitab loaomanikud, kellel on õigus tegutseda tasemetestijatena üksuse- ja jätkukoolitusel.
2. Kinnitus kehtib kolm aastat ja seda on võimalik pikendada.
Artikkel 25
Andmete säilitamine
Pädevad asutused tagavad sellise andmebaasi pidamise, kus säilitatakse teavet nende vastutusalas olevate kõikide loaomanike pädevuste ja oskusmärgete kehtivuskuupäevade kohta.
Artikkel 26
Teabevahetus
Pädevad asutused vahetavad asjakohast teavet ning abistavad üksteist käesoleva määruse tulemusliku rakendamise tagamisel, eelkõige juhtudel, mis hõlmavad lennujuhtide vaba liikumist Euroopa Liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikes 3 sätestatud konfidentsiaalsuspõhimõtteid.
Artikkel 27
Koolitusorganisatsiooni sertifitseerimine
1. Pädevad asutused kehtestavad koolitusorganisatsioonide sertifikaatide taotlemise, väljaandmise ja nende kehtivuse säilitamise menetluse.
2. Pädevad asutused annavad välja sertifikaadid, kui koolitaja vastab V peatükis sätestatud nõuetele.
3. Sertifikaadi võib välja anda iga koolitusliigi kohta eraldi või koos teiste aeronavigatsiooniteenustega, kusjuures koolituse liik ja aeronavigatsiooniteenuse liik sertifitseeritakse teenusepaketina.
4. Sertifikaat sisaldab IV lisas kindlaksmääratud teavet.
Artikkel 28
Koolitusorganisatsioonide tegevuse jälgimine ja jõustamine
1. Pädevad asutused jälgivad koolitusorganisatsiooni sertifikaadile lisatud nõuete ja tingimuste täitmist.
2. Pädevad asutused auditeerivad regulaarselt koolitusorganisatsioone, et tagada käesolevas määruses sätestatud standardite tõhus järgimine.
3. Käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks võib pädev asutus lisaks regulaarsele auditeerimisele teha etteteatamata inspekteerimisi.
4. Kui pädev asutus leiab, et koolitusorganisatsiooni sertifikaadi omanik ei vasta enam sertifikaadi nõuetele või tingimustele, võib pädev asutus võtta asjakohaseid täitemeetmeid, sealhulgas sertifikaadi kehtetuks tunnistada.
5. Käesoleva määruse sätete kohaselt väljaantud sertifikaate tunnustatakse vastastikku.
Artikkel 29
Lennujuhilubade vastastikune tunnustamine
1. Liikmesriigid tunnustavad teises liikmesriigis käesoleva määruse kohaselt välja antud lennujuhilube, lennujuhiõpilase lube ja nendega seotud pädevus- ja oskusmärkeid, keeleoskusmärkeid ning loa juurde kuuluvat tervisetõendit.
Kui liikmesriik on vastavalt artikli 9 lõikele 3 sätestanud loa saamiseks nõutava vanuse alampiiriks vähem kui 21 aastat, võib sellise loa omanik kasutada oma loakohaseid õigusi kuni 21-aastaseks saamiseni ainult kõnealuse loa välja andnud liikmeriigi territooriumil.
Kui loaomanik kasutab loaga seotud õigusi muus kui loa välja andnud liikmesriigis, on loaomanikul õigus vahetada oma luba selles riigis väljaantava loa vastu, kus ta oma loakohaseid õigusi kasutama hakkab, ilma et kehtestataks lisatingimusi.
Üksuse oskusmärke väljaandmiseks nõuab pädev asutus taotlejatelt asjaomase oskusmärkega seotud konkreetsete tingimuste täitmist, märkides lennujuhtimisüksuse, sektori või töökoha. Üksuse koolitusplaani koostades võtab koolitusorganisatsioon vajalikul määral arvesse taotleja omandatud oskusi ja kogemusi.
2. Pädev asutus kinnitab üksuse koolitusplaani, mis sisaldab taotlejale soovitatud koolitust, või lükkab selle tagasi hiljemalt kuus nädalat pärast tõendite esitamist, ilma et see piiraks võimalike kaebuste esitamisest tulenevaid viivitusi. Pädev asutus tagab, et järgitakse mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 30
Vastavus olulistele nõuetele
Amet korraldab Euroopa lennujuhtide lubade süsteemi ja lennunduses üldise süsteemse lähenemisviisi saavutamiseks vajalike edasiste täienduste hindamise ning tagab täieliku vastavuse määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas kirjeldatud olulistele nõuetele, et esitada komisjonile arvamus koos käesoleva määruse võimalike muudatustega.
Artikkel 31
Erandid
1. Erandina käesoleva määruse artiklist 11 võivad liikmesriigid, kes on välja töötanud direktiivi 2006/23/EÜ artikli 7 lõikes 4 osutatud riiklikud oskusmärked, jätkata käesoleva määruse jõustumiskuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamist.
2. Erandina käesoleva määruse artiklist 12 võivad liikmesriigid, kes on üksuse oskusmärke õiguste kasutamise näinud ette vaid allapoole direktiivi 2006/23/EÜ artiklil 10 põhinevat vanusepiiri jäävatele loaomanikele, jätkata käesoleva määruse jõustumiskuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamise.
3. Kui liikmesriik kohaldab lõigetes 1 või 2 sätestatud erandit, teatab ta sellest komisjonile ja ametile.
Artikkel 32
Üleminekukord
1. Erandina käesoleva määruse II lisa A osast on koolitusorganisatsioonidel lubatud jätkata Eurocontroli juhenddokumendi „Guidelines for air traffic controllers Common Core Content Initial Training”10. detsembri 2004. aasta väljaande põhjal koostatud koolitusplaanide kohaldamist ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Lube, pädevus- ja oskusmärkeid, tervisetõendeid ning koolitusorganisatsioonide sertifikaate, mis on välja antud kooskõlas direktiivi 2006/23/EÜ sätetel põhinevate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätetega käesoleva määruse jõustumiskuupäeval, käsitletakse käesoleva määruse kohaselt väljaantuna.
3. Loa, pädevus- ja oskusmärke, tervisetõendi või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlejad, kes esitasid taotluse enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva, aga kellele ei ole veel välja antud luba, pädevus- või oskusmärget, tervisetõendit ega koolitusorganisatsiooni sertifikaati, tõendavad enne loa, pädevus- või oskusmärke, tervisetõendi või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist oma vastavust käesoleva määruse sätetele.
4. Kui koolitusorganisatsioonid, kelle puhul vastavalt artiklile 4 on pädevaks asutuseks amet, on enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva esitanud taotluse sertifikaadi väljaandmiseks liikmesriigi pädevale asutusele, viib liikmesriigi pädev asutus sertifitseerimisprotsessi koostöös ametiga lõpule ning sertifikaadi väljaandmisel edastab toimiku ametile.
5. Liikmesriigi pädev asutus, kes vastutas selliste koolitusorganisatsioonide ohutusjärelevalve eest, kelle pädevaks asutuseks vastavalt artiklile 4 on amet, annab kõnealuste organisatsioonide ohutusjärelevalve teostamise ülesande ametile üle kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast.
Artikkel 33
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 10. august 2011