ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
KOMISJONI OTSUS,
4. august 2010,
riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale PZL Hydral S.A.
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)
(Ainult poolakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2010/690/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse otsust K(2008) 4753 (lõplik), (1) millega komisjon otsustas algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, ja otsust K(2008) 6371 (lõplik), (2) millega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus laiendati riigiabile C 40/2008 (ex N 163/2008),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Poola ametiasutused teatasid 27. märtsi 2008. aasta kirjaga ettevõtja PZL Hydral S.A. (edaspidi „PZL Hydral”) ümberkorralduskavast. Komisjon nõudis 6. mai 2008. aasta kirjaga täiendavat teavet. 4. juuni 2008. aasta kirjas palusid Poola ametiasutused pikendada vastamistähtaega 27. juunini 2008; komisjon andis selleks nõusoleku 10. juuni 2008. aasta kirjas. Poola ametiasutused esitasid ümberkorralduskava kohta täiendava teabe 7. juuli 2008. aasta kirjaga.
(2)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (ametlik uurimismenetlus) algatati 10. septembril 2008. Ametlikku uurimismenetlust laiendati hiljem 12. novembri 2008. aasta otsusega.
(3)
Poola esitas oma märkused 14. oktoobril ja 22. detsembril 2008 ning täiendava teabe 7. aprillil 2009. Kolmandad isikud komisjonile märkusi ei esitanud.
(4)
Kohtumised Poola ametiasutustega toimusid 27. aprillil ja 14. oktoobril 2009 ning 12. veebruaril 2010. Komisjon küsis 18. detsembril 2009 täiendavat teavet. Komisjon ja Poola ametiasutused vahetasid elektronkirju ning Poola ametiasutused esitasid elektronkirjadega täiendava teabe järgmistel kuupäevadel: 20. oktoobril 2009, 23. novembril 2009, 15. detsembril 2009, 13. jaanuaril 2010, 16. jaanuaril 2010, 9. veebruaril 2010, 10. veebruaril 2010, 26. veebruaril 2010, 1. märtsil 2010, 3. märtsil 2010, 4. märtsil 2010, 19. märtsil 2010, 5. mail 2010, 12. mail 2010, 20. mail 2010, 28. mail 2010, 3. juunil 2010, 4. juunil 2010, 7. juunil 2010, 8. juunil 2010, 9. juunil 2010, 17. juunil 2010, 23. juunil 2010, 24. juunil 2010, 28. juunil 2010, 7. juulil 2010, 8. juulil 2010, 9. juulil 2010, 12. juulil 2010 ja 13. juulil 2010.
II. KIRJELDUS
II.1. Abisaajad: PZL Hydral ja PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral asutati 1946. aastal riigiettevõttena. Tegemist on suurettevõttega, mis kuni 2008. aastani spetsialiseerus tsiviil- ja sõjaliseks otstarbeks kasutatavate tööstuslike hüdraulikaseadmete tootmisele, igat tüüpi lennukimootorite elektrooniliste hüdromehhaaniliste kütuse reguleerimissüsteemide, õhusõidukite hüdrauliliste kontrollsüsteemide ning helikopterite hüdraulikaseadmete projekteerimisele, tootmisele ja hooldusele. Alates 2008. aastast tegutseb PZL Hydral kontserni emaettevõtjana ega tegele enam ise tööstustegevusega.
(6)
2003. aastal omandas riigile kuuluv tööstusarengu agentuur (edaspidi „ARP”) rahandusministeeriumilt 80,94 % äriühingu PZL Hydral aktsiatest (1 284 686 aktsiat). Täiendavalt andis rahandusministeerium ARP-le üle aktsiaid 2005. aastal (499 103 aktsiat), suurendades ARP osaluse 87,39 %-ni, 2007. aastal (64 374 aktsiat), suurendades osaluse 90,54 %-ni, ja 12. jaanuaril 2010 (38 399 aktsiat), suurendades osaluse 92,42 %-ni. Kõik tehingud toimusid sümboolse tasu, 1 Poola zloti eest. Alates 12. jaanuarist 2010 on ARP omanduses 18 886 562 aktsiat nimiväärtusega 18 865 620 Poola zlotti. Ülejäänud aktsiad (7,58 %) nimiväärtusega 1 547 210 Poola zlotti on praegu töötajate omanduses.
(7)
2007. aastal oli PZL Hydralil valitsev mõju järgmiste tütarettevõtjate üle: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., mille peamine tegevusala on terasest osade valu ja töötlemine, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ja müüb soojusenergiat, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ventiile ja hüdraulilisi jaotureid, töötleb metallseadmeid ning remondib hüdraulilisi masinaid ja seadmeid, ning PZL Wrocław Sp. z o.o. (edaspidi „PZL Wrocław”). Lisaks oli PZL Hydrali valitseva mõju all veel kaks äriühingut, mis on praegu likvideerimisel. 2006. aasta lõpus oli kontsernil kokku 795 töötajat.
(8)
PZL Wrocław asutati 2004. aastal täielikult äriühingu PZL Hydral omanduses oleva tütarettevõtjana, et luua tegutsev äriühing, mis võtaks üle PZL Hydrali tootmispoole, võimaldades viimasel tegutseda valdusettevõtjana ja juhtida kontserni PZL Hydral ümberkorraldamist.
(9)
PZL Hydral andis osa PZL Wrocławi varast PZL Wrocławile üle, tehes kas mitterahalise sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali või PZL Hydrali raamatupidamisesarvestuses kajastatud müügitehingu 2004. aasta bilansilise väärtuse alusel, nagu on näidatud tabelis 1.
Tabel 1.
Vara üleandmine mitterahalise sissemaksena või müügitehinguga (Poola zlottides)
Üleandmise kuupäev
Vara liik
Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse)
Vara arvestuslik väärtus
30.12.2004
põhivara - vallasvara
mitterahaline sissemakse
3 917 321,0
30.12.2004
immateriaalne vara
mitterahaline sissemakse
801 332,0
30.12.2004
lõpetamata toodang
mitterahaline sissemakse
1 251 352,0
30.12.2004
materjalid
mitterahaline sissemakse
251 719,0
30.11.2006
põhivara - vallasvara
mitterahaline sissemakse
138 516,44
30.11.2006
materjalid
mitterahaline sissemakse
679 915,73
30.11.2006
põhivara - vallasvara
mitterahaline sissemakse
1 186 803,54
30.11.2006
immateriaalne vara
mitterahaline sissemakse
290 268,95
20.6.2007
põhivara - vallasvara
müük
1 250 000,0
30.12.2007
põhivara - vallasvara
mitterahaline sissemakse
1 293 600,0
21. ja 23.12.2008
lõpetamata toodang
müük
5 230 644,91
27.3.2008
materjalid
müük
2 985 631,15
10.3.2009
materjalid
müük
304 294,33
(10)
Materiaalne põhivara, mille PZL Wrocław ettevõtjalt PZL Hydral omandas, anti üle kas mitterahalise sissemaksena PZL Wrocławi aktsiakapitali või müügitehinguga, nagu on näidatud tabelis 2. Mõlemal juhul põhines tehingu väärtus sõltumatu eksperdi hinnangul. Põhivara üleandmisel oli see juba koormatud kinnisvara hüpoteekidega summas 142,558 miljonit Poola zlotti järgmiste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks: sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet ja Wrocławi linnanõukogu.
Tabel 2.
Kinnisvara üleandmine (Poola zlottides)
Üleandmise kuupäev
Vara liik
Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse)
Vara arvestuslik väärtus
30.12.2007
põhivara - kinnisvara
mitterahaline sissemakse
8 337 000,0
30.12.2007
põhivara - kinnisvara
müük
10 309 508,56
(11)
PZL Hydral andis 31. detsembril 2007 PZL Wrocławile üle vahendid nimiväärtusega 918 900 Poola zlotti, tehes sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali.
(12)
Ülejäänud vara, mille PZL Hydral andis PZL Wrocławile üle ajavahemikul 17. jaanuarist 2006 kuni 27. aprillini 2010, müüdi selle arvestusliku väärtuse alusel ja tegemist oli ehitusjärgus oleva varaga, mis ei olnud koormatud pandi ega hüpoteegiga.
(13)
PZL Hydralilt PZL Wrocławile ajavahemikul 2004-2010 üle antud vara koguväärtus oli 44 708 791,02 Poola zlotti.
(14)
PZL Hydrali viis 2008. aastal PZL Wrocławisse üle 559 töötajat ja 2009. aastal 37 töötajat.
(15)
PZL Wrocław toodab osasid õhusõidukitele, mida kasutavad Poola relvajõud (kuni 2007. aasta lõpuni tootis neid PZL Hydral), ning hooldab ja remondib Poola sõjaväe kasutatavaid seadmeid. Sõjalised tooted sertifitseeritakse vastavalt toote tüübile kooskõlas Poola relvajõudude tehniliste nõuetega. Igas etapis koostatakse eraldi dokumendid ja toodete (ning nendega seotud hooldusteenuste) üle teostab järelevalvet sõjaväe alaline esindaja.
(16)
Praegu tegutseb PZL Wrocław tegevusloa nr B-007/2007 alusel, mille sise- ja haldusminister väljastas 17. jaanuaril 2007 äritegevuseks järgmistes valdkondades:
-
valitsuse 3. detsembri 2001. aasta määruse (mis käsitleb relvade ja laskemoona liike ning sisaldab sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) (3) 1. lisa punktis 8 (relvade ja laskemoona liigid) määratletud häire-, signaal- ja gaasirelvade tootmine ning turustamine;
-
eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT V” määratletud sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ning rubriikides „WT II”, „WT III” ja „WT XIV” (punktid 1-4 ja 7-10) määratletud tooteosade ja -komponentide tootmine ning turustamine;
-
sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete tootmiseks ettenähtud seadmete tootmine ja turustamine ning sellel eesmärgil kasutatavate, eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaväe ning politsei poolt kasutatavate toodete ja tehnoloogiate loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT XIII” määratletud toodete tootmiseks ettenähtud tehnoloogia turustamine.
(17)
PZL Wrocławil on järgmised sertifikaadid:
-
ISO 9001:2000 vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification;
-
AS9100-B vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification;
-
lennunduseeskirjade 21. osa nõuetele vastavate lennukitarvikute tootmise luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet;
-
lennunduseeskirjade 145. osa nõuetele vastava toodete tehnilise hoolduse luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet;
-
NADCAP sertifikaat, mille Performance Review Institute on väljastanud valitud eriprotsesside jaoks: kuumtöötlus (HT), mittepurustav katsetus (NDT), keemilised protsessid (CHP) ja elektroerosioontöötlus (EDM).
(18)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et PZL Hydrali (ja praegu PZL Wrocławi) tootesarjal on oluline osa majandusarengu kavades, mille Poola valitsus võttis vastu 1995. aastal ajavahemikuks 1996-2000 ja 2000. aastal ajavahemikuks 2001-2006.
(19)
Lisaks viidatakse PZL Hydralile või tema äritegevusele sõnaselgelt mitmes majandusarengu kava rakendusmeetmes ja asjaomastes valitsuse suunistes, näiteks:
-
ministri/planeerimise keskasutuse juhi 30. jaanuari 1995. aasta suunised majandusarengu kava 1996-2000 kohta;
-
majandusministri 2000. aasta juuli suunised keskse majandusarengu kava 2001-2006 kohta;
-
23. augusti 2001. aasta seadus riigikaitse eesmärkidel äriühingutes rakendatava töökorralduse kohta (4);
-
valitsuse 24. juuni 2003. aasta määrus riigi julgeoleku ja kaitse seisukohast eriti oluliste rajatiste ja nende erikaitse kohta (5);
-
valituse 20. augusti 2004. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (6);
-
valitsuse 9. novembri 2007. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (7).
(20)
Sellistesse nimekirjadesse kantud äriühingud peavad esitama üksikasjaliku aastaaruande riigikaitsega seotud tootmisvõimsuse kohta (kogused, profiil, maksumus), et ministeerium saaks tagada sõjaliste ülesannete täitmise.
(21)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et asjaomased load ja sertifikaadid (punktid 16 ja 17) võimaldavad tarnida konkreetse kvaliteediga kaupu ja osutada teenuseid eriklientidele (äriühingutele, mis on riigikaitse seisukohast ja kaitseministeeriumi jaoks eriti olulised). PZL Wrocław (varem PZL Hydral) ei tegele ainult hüdrauliliste, kütuse- ja kontrollsüsteemide osade tarnimisega; Poola relvajõudude õhusõidukite (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik) toimimise tagamiseks on ülitähtis paigaldatud alakoostete remont; samuti rõhutasid Poola ametiasutused, et W-3 ja Mi-2 on peamised Poola sõjaväe kasutatavad helikopterid.
(22)
Kaupadele, mida PZL Hydral toodab relvajõudude jaoks, on vastavalt NATO standardimiskokkuleppele määratud NATO kood ja äriühingul endal on samuti NATO kood.
(23)
Nagu eespool punktis 9 ja sellele järgnevates punktides on selgitatud, andis PZL Hydral alates 2004. aasta detsembrist vara üle PZL Wrocławile. Ainult 30. detsembril 2007 üleantud vara (kinnisvara) olid koormatud hüpoteekidega avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks.
(24)
Poola ametiasutused kinnitasid, et PZL Wrocław on algusest peale arveldanud õigeaegselt oma kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees, sealhulgas tasunud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud oma töötajate eest.
II.2. PZL Hydrali rahalised raskused
(25)
1998. aastal tekkisid PZL Hydralil raskused võlgade tagasimaksmisega nii era- kui ka avalik-õiguslikele võlausaldajatele.
(26)
1998. aasta lõpus oli PZL Hydralil pankade ja tarnijate ees eraõiguslikke kohustusi 90,4 miljonit Poola zlotti. Võlgade põhiosa moodustasid võlad kahele pangale: […] pank (8) ja […] pank.
(27)
PZL Hydral võlgnes […] pangale 1998. aasta lõpus 54 miljonit Poola zlotti ja 2006. aasta novembris, mil sõlmiti arvelduskokkulepe, 86,4 miljonit Poola zlotti, ning nõue arveldati lõpuks 2007. aastal. PZL Hydral võlgnes […] pangale 1998. aasta lõpus 23 miljonit Poola zlotti ja 2003. aasta oktoobris 55,6 miljonit Poola zlotti ning nõue arveldati lõpuks 2004. aastal.
Tabel 3.
Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes […]-le (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Põhisumma
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Intress
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Kokku
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabel 4.
Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes […]-le (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Põhisumma
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Intress
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Kokku
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Kõnealustel erapankadel olid esimese järjekorra tagatised (vt üksikasjalik kirjeldus punktides 32 ja 34) ja nad oleksid panga täitekorraldusega saanud oma nõuded lihtsalt täitmisele pöörata. 1997. aasta pangandusseaduse (9) kohaselt väljastavad pangad panga täitekorraldusi oma raamatupidamisarvestuse või muude pangatehingutega seotud dokumentide alusel. Panga täitekorraldus võib olla täitmise aluseks, kui kohus on lisanud sellele täiteklausli. See on palju kiirem protsess kui muude võlausaldajate puhul, kes peavad enne täitmist taotlema pädeva kohtu otsust. Sellele vaatamata ei ole eraõiguslikud võlausaldajad täitemeetmeid võtnud; teisisõnu, nad ei ole taotlenud PZL Hydrali suhtes pankrotimenetluse algatamist ega võtnud muid meetmeid oma nõuete täitmiseks vara arvel.
(29)
Kui PZL Hydral sattus aastatel 1998-2006 laenude tagasimaksmisel raskustesse, oleksid pangad saanud vastavalt tsiviilseadustikule võtta seadusega ette nähtud intressi valitsuse kehtestatud määraga, nagu on näidatud tabelis 7. Kõnealuse intressi süstemaatilise kohaldamise asemel kohaldati siiski mõni kord vaid tabelis 5 ja tabelis 6 esitatud intressimäärasid.
Tabel 5.
[…] panga kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud)
Aasta
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabel 6.
[…] kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud)
Aasta
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabel 7.
Seadusega ette nähtud intressimäärad
Aasta
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Poola ametiasutuste väite kohaselt arvasid nimetatud pangad, et saavad PZL Hydrali ümberkorraldusprotsessi panustades suuremat tulu. Nad jälgisid tähelepanelikult läbirääkimisi esimese äriühinguga, kes väljendas huvi PZL Wrocławi omandamise vastu, nimelt […]-ga (vt punkt 57 ja sellele järgnevad punktid). Pangad jälgisid PZL Hydrali finantsaruannetele, äriühingu külastustele ja turuanalüüsile tuginedes korrapäraselt tema majanduslikku olukorda.
(31)
[…] pank arveldas lõpuks oma kohustused 2003. aasta aprillis sõlmitud arvelduskokkuleppega. Ta kandis maha 51,6 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 4 miljonit Poola zlotti (7 %). Arvelduskokkuleppe kohaselt maha kantud summad kajastati PZL Hydrali 2004. finantsaasta raamatupidamisarvestuses.
(32)
[…] pank nõustus oma kohustused arveldama enda majandushinnangu alusel vaatamata sellele, et tema omanduses olid esimese järjekorra hüpoteegid. Eelkõige tagas pank oma laenu, seades kinnisvarale 13,7 miljoni Poola zloti suuruse tagatise, loovutades kõik õhukonditsioneeride tootmisega seoses […]-ga sõlmitud litsentsilepingu alusel antud litsentsi- ja kaubandusõigused väärtusega 1,2 miljonit USA dollarit (ligikaudu 3 968 000 Poola zlotti), (10) andes üle […] poolt litsentsilepingu alusel tarnitud masinad ja seadmed väärtusega 2,4 miljonit USA dollarit (ligikaudu 7 938 000 Poola zlotti) ja loobudes õhukonditsioneeride müügist saadavast tulust väärtusega vähemalt 8 miljonit USA dollarit (ligikaudu 26,5 Poola zlotti) aastas (11).
(33)
[…] pank nõustus 2006. aasta novembris arvelduskokkuleppe kohaselt kandma maha 86,4 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 11,5 miljonit Poola zlotti. Seega maksis PZL Hydral lõpuks tagasi ainult 13 % võlast. Ülejäänud summa, st 74,9 miljonit Poola zlotti, kanti maha.
(34)
[…] pank nõustus kõnealuse väikese summaga vaatamata sellele, et tal oli esimese järjekorra tagatis kõige olulisemale kinnisvarale, millest sõltus suurem osa tootmisest ja kus asusid haldusstruktuurid. Tagatis koosnes eelkõige esimese järjekorra hüpoteekidest, mis olid seatud kahele kinnisvaraobjektile kogusummas 19,75 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra pandist, mis oli seatud kompressorite tehnilisele tootmisliinile summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra tagatisest kompressorite müügilepingute alusel saadava tulu loovutamiseks summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra registerpandist, mis oli seatud masinatele ja seadmetele kogusummas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja esimese järjekorra üleandmislepingutest, mis olid sõlmitud vallasvara suhtes väärtusega vastavalt 2,65 miljonit, 2,4 miljonit, 0,56 miljonit ja 1,1 miljonit Poola zlotti. Lisaks saaks võimalik ostja tagatise laadi tõttu jätkata pärast ostu sooritamist tootmist; samuti oleks võimalik vedada masinaid neid lahti monteerimata kas tervikuna või alakoostetena, kui võimalik ostja sooviks need mujale viia.
(35)
Pärast pankadega lepingute sõlmimist vabastati põhivarale seatud tagatis. Selle tulemusel paranes avalik-õiguslike võlausaldajate positsioon seoses kõnealuse tagatisega, st nende hüpoteegid tõusid järjekorras kõrgemale (12).
(36)
1998. aastal olid äriühingu avalikust õigusest tulenevatel nõuetel (st sotsiaalkindlustusameti, Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti, Wrocław Psie Pole maksuameti, Alam-Sileesia piirkondliku ameti ja Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetel) põhinevad kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees 29 miljonit Poola zlotti. Lisaks oli rahandusministeeriumil tsiviilõiguslikke nõudeid summas 9,4 miljonit Poola zlotti. Kõnealused kohustused üksikute avalik-õiguslike võlausaldajate ees suurenesid, nagu on näidatud tabelites 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14.
Tabel 8.
PLZ Hydrali kohustused sotsiaalkindlustusameti ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Intress
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Kokku
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabel 9.
PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Intress
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Kokku
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabel 10.
PLZ Hydrali kohustused Wrocław Psie Pole maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Intress (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Kokku
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabel 11.
PLZ Hydrali kohustused Wrocławi linnanõukogu ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Intress
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Kokku
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabel 12.
PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku ameti ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Intress
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Kokku
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabel 13.
PLZ Hydrali kohustused puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Intress
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Kokku
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabel 14.
PLZ Hydrali kohustused rahandusministeeriumi ees (tuhandetes Poola zlottides)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Põhisumma
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Intress
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Kokku
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Avalik-õiguslikud võlausaldajad kohaldasid tabelis 15 esitatud viivisemäärasid. Tuleb märkida, et tabelites 8 ja 14 on võetud arvesse summade osalisi tagasimakseid ja neis on näidatud aastalõpu seis; seega ei ole mis tahes aastal makstav intress otseselt seotud põhisummaga, mis võib kõikuda.
Tabel 15.
Maksuvõla viivis (14)
Aasta
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Lisaks asjakohase viivise nõudmisele maksuvõlalt tagasid sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu ja Alam-Sileesia piirkondlik amet oma nõuded PZL Hydrali vastu tema kinnisvarale seatud hüpoteekidega. Tabelites 16, 17, 18, 19 ja 20 on näidatud PZL Hydrali varale kõnealuste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud hüpoteekide muutused.
Tabel 16.
PZL Hydrali varale sotsiaalkindlustusameti kasuks seatud tagatised
Aasta
Summa
Märkused
1
1998
21 996 411,92
hüpoteekide kogusumma
2
1999
21 996 411,92
hüpoteekide kogusumma
3
2000
21 996 411,92
hüpoteekide kogusumma
4
2001
28 660 990,95 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 6 664 579,03PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 4 641 357,06 PLN
Tabel 17.
PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti kasuks seatud tagatised
Aasta
Summa
Märkused
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
hüpoteekide kogusumma
9
2006
5 692 649,25 PLN
hüpoteekide kogusumma
10
2007
5 692 649,25 PLN
hüpoteekide kogusumma
Tabel 18.
PZL Hydrali varale Wrocław Psie Pole maksuameti kasuks seatud tagatised
Aasta
Summa
Märkused
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
4
2001
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
6
2003
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
7
2004
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
8
2005
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
9
2006
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
10
2007
212 138,61 PLN
hüpoteekide kogusumma
Tabel 19.
PZL Hydrali varale Wrocławi linnanõukogu kasuks seatud tagatised
Aasta
Summa
Märkused
1
1998
710 074,30 PLN
hüpoteekide kogusumma
2
1999
710 074,30 PLN
hüpoteekide kogusumma
3
2000
710 074,30 PLN
hüpoteekide kogusumma
4
2001
945 962,80 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
hüpoteekide kogusumma
7
2004
11 217 294,85 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
hüpoteekide kogusumma
9
2006
12 589 452,85 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
hüpoteekide kogusumma
lisati hüpoteek summas 2 790 305,40 PLN
Tabel 20.
PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku ameti kasuks seatud tagatised
Aasta
Summa
Märkused
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
6
2003
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
7
2004
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
8
2005
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
9
2006
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
10
2007
634 594,10 PLN
hüpoteekide kogusumma
(39)
Poola ametiasutused märkisid ka, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid arvesse tööstusliku kinnisvara väärtuse olulist suurenemist Wrocławis aastatel 2003-2008. Kinnisvara hinnad suurenesid üldiselt 100 % ja PZL Hydrali kinnisvara väärtus suurenes 300 %. Seepärast suurenes tegelikult selliste avalik-õiguslike võlausaldajate tagatiste väärtus, kelle kasuks olid PZL Hydrali kinnisvarale seatud hüpoteegid.
(40)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja rahandusministeeriumi kasuks ei olnud PZL Hydrali varale seatud ühtegi tagatist (hüpoteeki). Rahandusministeerium pööras osa oma nõuetest siiski täitmisele PZL Hydraliga 20. mail 2002 sõlmitud lepingu alusel, mille kohaselt pidi PZL Hydral 2002. aasta lõpuks tagasi maksma olulise osa oma kohustustest, nagu on näidatud tabelis 14.
(41)
Poola ametiasutuste sõnul pöörasid avalik-õiguslikud võlausaldajad erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest oma nõuded täitmisele kohtutäituri abil. Aastatel 1998-2007 andis sotsiaalkindlustusamet täitekorraldusi välja summas 119,95 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet summas 43,8 miljonit Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond summas 2,1 miljonit Poola zlotti, kuid täitemenetluse kaudu tegelikult saadud summa oli täitekorraldustes näidatud võlasummadest väiksem. Poola ametiasutused rõhutasid, et kohtutäitur ei pidanud muid võimalusi, näiteks vara valduse ülevõtmist, otstarbekaks ega majanduslikult mõttekaks. Muud avalik-õiguslikud võlausaldajad täitemenetlusi ei algatanud, kuid jälgisid erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, mis nende arvates oleks toonud neile suuremat tulu kui nõuete otsene täitmisele pööramine.
Tabel 21.
Ülevaade avalik-õiguslike võlausaldajate algatatud täitemenetlustest PZL Hydrali vastu (1997-2009)
Aasta
Tagasimakstud avalik-õiguslikud kohustused
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Kokku
87 846 336,84 PLN
(42)
Aastatel 1998-2009 maksti avalik-õiguslikke kohustusi tagasi summas 87,846 miljonit Poola zlotti (26 %).
(43)
Alates 2003. aastast on avalik-õiguslikud kohustused, mida PZL Hydral tagasi maksis, oluliselt suurenenud.
II.3 PZL Hydral kui raskustes olev äriühing
(44)
Tabelis 22 on näidatud PZL Hydrali finantsandmed aastatel 1998-2009.
Tabel 22.
PZL Hydrali finantsaruannete valitud andmed (tuhandetes Poola zlottides)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Tulu müügi netokäibest
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Müügikasum (-kahjum)
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Netokasum (-kahjum) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Kokku vara
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
(Negatiivne) omakapital
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Pikaajalised kohustused ja reserv
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Ajavahemikul 1998-2002 oli PZL Hydrali omakapital positiivne. Alates 2003. aastast oli omakapital negatiivne ja kuni 2007. aastani oli äriühing pidevalt kahjumis. Aastatel 2007-2009 teenis PZL Hydral kasumit. PZL Hydrali vara väärtus vähenes 203,936 miljardilt Poola zlotilt 1998. aastal 76,986 miljardile Poola zlotile 2006. aastal. Pikaajalised kohustused suurenesid järjekindlalt aastatel 1998-2001 ja 2003-2006 ning olid 2006. aastal 327,486 miljardit Poola zlotti.
(46)
Nagu eespool selgitatud, sai PZL Hydral alates 2008. aastast tulu peamiselt teenuste osutamiselt ja varasematel aastatel toodetud varude müügist ning vähemal määral oma tütarettevõtjatelt.
II.4 PZL Wrocław kui raskustes olev äriühing
(47)
Mis puutub PZL Wrocławi finantsolukorda, siis PZL Wrocław ei kaotanud 2007., 2008. ega 2009. aastal rohkem kui 50 % oma kapitalist ega vastanud Poola õiguses sätestatud maksejõuetusmenetluse tingimustele. PZL Wrocławi käive oli 2006. aastal 5,3 miljonit Poola zlotti, 2007. aastal 23 miljonit Poola zlotti ja 2008. aastal 60 miljonit Poola zlotti. Netokahjum oli 2006. aastal 1 miljon Poola zlotti, samas kui 2007. aastal teenis ettevõtja 0,04 miljonit Poola zlotti netokasumit, mis 2008. aastal suurenes kiiresti 8,7 miljoni Poola zlotini.
(48)
PZL Wrocław finantsaruannete kohaselt suurenes tema pikaajalise vara väärtus 4,8 miljonilt Poola zlotilt 2006. aastal 25,7 miljonile Poola zlotile 2007. aastal, 27 miljonile Poola zlotile 2008. aastal ja 29 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. Poola eelarveseaduse kohaselt eraldab kaitseministeerium igal aastal rahalised vahendid sõjalisteks kulutusteks. 2008. aastal sõlmis PZL Wrocław lepinguid ja müüs sõjalisi tooteid (nt hüdraulilisi süsteeme, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatilisi osasid) summas […] ning osutas kaitseministeeriumile hooldusteenuseid […] väärtuses, st müüs tooteid ja osutas teenuseid kogusummas […].
(49)
Poola ametiasutused väidavad ka, et kuni 2008. aasta lõpuni ei olnud turul, kus PZL Wrocław tegutses, st lennundus- ja kaitseturul, märgata kasvu aeglustumist.
(50)
2009. aastal sattus PZL Wrocław aga rahalistesse raskustesse, sest majanduskriisi tõttu vähenesid järsult kaitseministeeriumi tellimused. 2009. aastal vähenes tellitud ja müüdud sõjaliste toodete (näit hüdrauliliste süsteemide, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatiliste osade) väärtus […]-ni ja osutatud hooldusteenuste väärtus […]-ni. Selle tulemusel vähenes sõjaliste kaupade müük 2008. aastaga võrreldes […] %. Seepärast oli PZL Wrocławi netokahjum 2009. aastal 8,3 miljonit Poola zlotti. Käive vähenes 60 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 41 miljonile Poola zlotile 2009. aastal.
(51)
Äriühingu kohustused suurenesid 31 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 35 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. 2006. aastal oli ettevõtjal kohustusi 7 miljonit Poola zlotti ja 2007. aastal 18,4 miljonit Poola zlotti.
(52)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Poola õiguse (16) alusel ei vastanud PZL Wrocław pankrotimenetluse algatamise tingimustele. Kui Hydrali kontserni ümberkorraldamine, mis põhineb avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamise kava ja investoriga sõlmitud raamlepingu aluseks olevatel eeldustel, ei peaks siiski õnnestuma, peab PZL Wrocław esitama pankrotiavalduse.
II.5 Ümberkorralduskava ja erastamisprotsess
(53)
PZL Hydrali ja PZL Wrocławi ümberkorralduskava tuleb vaadelda koos Poola katsetega erastada äritegevuse elujõulised osad eelkõige lennunduse ja riigikaitse valdkondades.
(54)
1998. aastal koostas erakonsultatsioonifirma Business Management Finance S.A äriühingu PZL Hydral ümberkorraldamise strateegia. Strateegia koosnes PZL Hydrali majandusliku seisundi hinnangust ja kulude ning ümberkorraldusmeetmete analüüsist. Strateegia kohaselt oleks otstarbekas eraldada osa PZL Hydrali varast ja müüa see erainvestorile, et korraldada ümber PZL Hydrali kohustused.
(55)
PZL Hydrali ja pärast 2004. aasta liitumist ka PZL Wrocławi aktsionärid kohtusid korrapäraselt, et arutada kontserni või selle osade (PZL Wrocławi) erastamist, ning pidasid huvitatud isikutega tehingu tingimuste üle läbirääkimisi.
(56)
Sellest tulenevalt alustasid Poola ametiasutused läbirääkimisi võimalike investoritega ning peagi ka eraõiguslike (ainult esimese […]-le erastamise katse puhul) ja avalik-õiguslike võlausaldajatega. Läbirääkimisi peeti järgmiste äriühingutega: […]-ga (2002-2006), […]-ga (2007-2008), […]-ga (2008) ja alates 2009. aastast praeguse investori […]-ga (edaspidi „[…]” või „investor”).
(57)
2002. aastal alustati tööstusliku koostöö tulemusel läbirääkimisi PZL Hydrali müügi üle lennukiosade ülemaailmse tootja […]-ga, kelle aastakäive oli 2009. aastal […]. 25. novembril 2002 sõlmisid […] ja PZL Hydral teabe mitteavaldamise kokkuleppe. 22. aprillil 2003 saatis […] PZL Hydralile eellepingu, milles ta väljendas huvi PZL Hydrali aktsiate võimaliku ostu vastu ja soovi viia läbi nõuetele vastavuse uuring. Nõuetele vastavuse uuring tehti 2003. aasta mais. 2005. aasta aprillis laiendas […] nõuetele vastavuse uuringu 2004. aastal asutatud PZL Wrocławile viimase võimaliku ostu eesmärgil. 2005. aasta juunis edastati […]-le dokumendid. 2005. aasta teisel poolel ja 2006. aasta esimesel poolel korraldati […] esindajatega mitu kohtumist. […] ei ole siiski alates 2006. aasta novembrist midagi teinud, et tehing lõpetada.
(58)
Poola ametiasutuste sõnul astus […] läbirääkimistest välja, sest äriühingu võlgade probleemile ei leitud lahendust.
(59)
Läbirääkimiste ajal teavitati era- ja avalik-õiguslikke võlausaldajaid korrapäraselt, vahel isegi kord nädalas, läbirääkimiste käigust.
(60)
Poola ametiasutused kehtestasid uue erastamisstrateegia, milles keskenduti PZL Wrocławi muutmisele elujõuliseks äriühinguks viimase müügi eesmärgil ning seejärel PZL Hydrali likvideerimisele PZL Wrocławi ja muude tütarettevõtjate ning vara müügist saadud tulude abil. Strateegia lepiti kokku ARP, PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajatega ning vormistati 2007. aasta neljandas kvartalis ümberkorralduskavana 2007-2010 (edaspidi „ümberkorralduskava”).
(61)
Ümberkorraldusava kohaselt tuli avalik-õiguslikele võlausaldajatele maksta võlad tagasi PZL Hydrali vara müügist saadavast tulust järgmiselt: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. - 1 miljonit Poola zlotti, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. - 3 miljonit Poola zlotti. PZL Wrocławi müük pidi eeldatavalt sisse tooma 65,9 miljonit Poola zlotti (sh valutehas). Muu finantsvara müük pidi eeldatavalt sisse tooma 0,5 miljonit Poola zlotti, kinnisvara (nn BBCenter) müük 47,5 miljonit Poola zlotti, masinapargi müük 2 miljonit Poola zlotti ja elektrijaama (GSZ) müük 0,9 miljonit Poola zlotti. Seega põhines ümberkorralduskava eeldusel, et vara müügist saadakse tulu kokku vähemalt 120,8 miljonit Poola zlotti.
(62)
Samuti nähti ümberkorralduskavas ette kapitalisüst summas 36 miljonit Poola zlotti, et tagada 156,8 miljoni Poola zloti tagasimaksmine avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Ümberkorralduskavas nähti ette ka võimalus, et ARP teeb täiendava kapitalisüsti summas 77,4 miljonit Poola zlotti, et tasuda sotsiaalkindlustusametile aastate 1996-1998 eest võlgnetavad summad.
(63)
2007. aasta jaanuaris sai PZL Wrocław sõjalised sertifikaadid ja relvade müügiload (vt punkt 16). 2007. aastal omandas äriühing täiendavaid varasid, masinaid, seadmeid ja oskusteavet. Oste rahastati 12,5 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mille ARP andis PZL Wrocławile 24. mail 2007 (edaspidi „2007. aasta laen”), ja mitterahalisest sissemaksest, mille emaettevõtja PZL Hydral tegi PZL Wrocławi kapitali 2007. aasta detsembris vara üleandmise näol.
(64)
Poola ametiasutused rõhutasid ka, et 2007. aasta laen anti eeldusel, et ARP omandab PZL Wrocławis ligikaudu […] % osaluse (mis vastab võla konverteerimisele aktsiateks) ja et ARP saab investeeritud kapitalilt pärast PZL Wrocławi aktsiate müüki piisavat tulu, samas kui PZL Hydral kasutab oma osalust avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamiseks.
(65)
2007. aasta laen anti muutuva intressimääraga kolme kuu WIBOR pluss 200 baaspunkti, mis oli tollal 6,45 %, esialgse kestusega kuni 2007. aastani ja laen põhines eeldusel, et seda pikendatakse kuni võla konverteerimiseni aktsiateks enne PZL Wrocławi müüki. Laen kaeti järgmiste tagatistega:
-
PZL Wrocławi põhivarale (seadmetele) seatud registerpant (17) summas 5,5 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse;
-
käsipant (18), mis seati 66 850 aktsiale, mis moodustasid tehingu toimumise ajal (2007. aasta mais) 100 % ja 2007. aasta lõpus […] % äriühingu aktsiatest.
(66)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ARP nõudel hindas sõltumatu eksperdina tegutsev konsultatsioonifirma Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych 2007. aasta märtsis PZL Wrocławi väärtust. Kasutati kolme hindamismeetodit: diskonteeritud netokasumil põhinev tulumeetod (1. meetod), diskonteeritud netokasumil ja kulumil põhinev tulumeetod (2. meetod) ning diskonteeritud rahavoogude meetod (3. meetod), (19) sh tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium).
(67)
Nimetatud kolme meetodi alusel oli PZL Wrocławi hinnanguline väärtus järgmine:
1. meetod:
a)
mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
b)
optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
c)
pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
2. meetod:
a)
mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
b)
optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
c)
pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
3. meetod:
a)
mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
b)
optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […];
c)
pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […].
(68)
PZL Wrocławi hindamisel kasutati järgmist kolme elementi:
-
äriühingu finantsprognoosid aastateks 2007-2011, sh rahavood, netokasum ja kulum ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium); vt tabel 23;
-
diskontomäär, mis põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal (WACC), mis võrdub 10,25 %-ga; ja
-
eeldus, et pärast ajavahemikku 2007-2011 rahavood ei muutu.
Tabel 23.
2007. aasta uuringus kasutatud eri stsenaariumid (tuhandetes Poola zlottides)
Aasta
2007
2008
2009
2010
2011
Mõõdukas stsenaarium
Rahavood
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum + kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistlik stsenaarium
Rahavood
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum + kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pessimistlik stsenaarium
Rahavood
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Netokasum + kulum
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Kõigi kolme hindamismeetodi diskontomäär põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal, mis võrdub 10,25 %-ga (20). Äriühingu finantsprognoos, sh rahavoogude, netokasumi ja kulumi prognoos aastateks 2007-2011, ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium aastateks 2007-2011) põhineb PZL Wrocławi esitatud andmetel. Uuringu kohaselt põhinevad nimetatud andmed enamasti kaitseministeeriumi eeldatavatel tellimustel.
(70)
Kõnealuse hinnangu alusel tuginesid Poola ametiasutused äriühingu aktsiate väärtuse määramisel pessimistlikule stsenaariumile, mille tulemused olid halvimad. Sellest tulenevalt eeldasid nad, et PZL Wrocławi aktsiatele tagatisena seatud käsipandi turuväärtus on vähemalt 20,3 miljonit Poola zlotti (21). Võttes arvesse ka seadmetele seatud panti, mille väärtus oli tollal 5,5 miljonit Poola zlotti, leidsid Poola ametiasutused, et tagatise väärtus ületas sel ajal laenu väärtuse.
(71)
Lisaks leidis ARP eksperthinnangu alusel 2007. aastal, et on mõistlik tugineda PZL Wrocławi väärtusele […] 2007. aasta lõpus ja võtta arvesse mõõdukat stsenaariumi. Samuti oli ARP seisukohal, et ta saab oma investeeringult tulu. Eeldusel, et ARP konverteerib enne müüki võla aktsiateks ja omandab […] % aktsiatest (kõnealune osakaal on ligikaudne ja ARP kasutas seda eeldusena), võis ARP saada otsest kasumit vähemalt 48,5 miljonit Poola zlotti.
(72)
Poola ametiasutused väitsid seega 2007. aasta laenuga seoses, et ARP tegutses PZL Wrocławi müügi puhul investorina. Samuti juhtisid Poola ametiasutused tähelepanu asjaolule, et seepärast ei antud 2007. aasta laenu PZL Hydralile, nagu on öeldud menetluse algatamise otsuses.
(73)
Uue erastamisstrateegia ja ümberkorralduskava 2007-2010 alusel alustas […], […] juhtiv ülemaailmne lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuse süsteemide tarnija ja asjaomaste teenuste osutaja, kelle tulud ulatusid 2009. aastal […]-ni, 2007. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi müügi üle ning viis 2007. aasta juulis ja augustis ning 2008. aasta veebruaris läbi PZL Wrocławi nõuetele vastavuse uuringu. Läbirääkimised põhinesid senisel tööstuslikul koostööl.
(74)
[…] tegi PZL Wrocławi aktsiatele pakkumise 31. jaanuaril 2008 ja suurendas pakutud hinda esimest korda 14. veebruaril 2008. 17.-18. märtsil 2008 toimus […] esindajate kohtumine ARPga. 2. aprillil 2008 suurendas […] pakutud hinda teist korda. 2. aprillil 2008 pakuti aktsiate eest […] (milles kajastus PZL Wrocławi väärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga), millele lisandusid erivalemi järgi arvutatud käibevara muutused. Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et kasumi suurenemist kajastava valemi kasutamine suurendaks hinda […] võrra.
(75)
Kõnealune pakkumine oli kooskõlas ARP tellitud sõltumatu eksperdi hinnanguga. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki tehtud hindamise tulemusel jõuti järeldusele, et vara puhasväärtuse meetodi alusel oli PZL Wrocławi väärtus 2008. aasta märtsis […]. Vara puhasväärtuse meetodi puhul kasutatakse hindamisel varapõhist lähenemisviisi ja võetakse arvesse vara väärtust ja bilansilist ning bilansivälist deebetit ja kreeditit. Samal ajal määrati PZL Hydrali väärtus diskonteeritud rahavoogude meetodi alusel, milles võetakse arvesse PZL Wrocławi valduses olevalt nii materiaalselt kui ka immateriaalselt varalt tulevikus saadavat tulu. Uuring ei hõlma tundlikkusuuringut (st selles ei kirjeldata eri stsenaariume).
(76)
Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul põhinevad rahavoogude prognoosid aastaks 2008 ja sellele järgnevateks aastateks PZL Wrocławi rahastamiskaval 2007-2013, milles eeldatakse, et inflatsioon jääb selliseks, nagu Poola Riigipank seda 2008. aasta veebruaris asjaomaseks ajavahemikuks prognoosis. Kapitalikulu on hinnanguliselt 16,65 %, mis hõlmab riskivaba määra (4,70 %), turu riskipreemiat (7,17 %), sektori riskipreemiat (1,78 %) ja turu suuruse preemiat (3 %) ning võimaldab arvesse võtta PZL Wrocławi suurust võrreldes konkurentidega (näiteks […] või […]). Uuringu kohaselt suurenevad rahavood alates 2014. aastast eeldatavalt 3 % aastas (tuginedes 2 % inflatsioonile).
Tabel 24.
PZL Wrocławi hinnangulised tulevased rahavood (tuhandetes Poola zlottides)
Aasta
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Omakapitali kulu ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Hinnangulised tulevased rahavood
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hinnangulised tulevased diskonteeritud rahavood
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Korrigeeritud puhasväärtuse meetod võimaldab hinnata „tegevuse jätkuvust”, korrigeerides vara ja kohustuste väärtust vastavalt õiglasele turuväärtusele (22). Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,35 miljonit Poola zlotti korrigeeriti vara puhasväärtusega […] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel. Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara.
Tabel 25.
PZL Wrocław - korrigeeritud puhasväärtuse meetod (tuhandetes Poola zlottides) (23)
Arvestuslik väärtus
Puhasväärtus
Põhivara
25 710
[…]
Käibevara
9 945
[…]
Kohustused
18 350
[…]
Bilansiväline vara
0
[…]
Kokku
17 305
[…]
(78)
Põhivara korrigeeritud puhasväärtus on […], samas kui selle arvestuslik väärtus on 25,710 miljonit Poola zlotti. Korrigeerimisel arvutati põhimõtteliselt kogu vara õiglane turuväärtus, tuginedes 29. märtsi 2007. aasta uuringule, mille viis läbi ja esitas komisjonile sõltumatu ekspert Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Uuringus hinnati peamiselt kinnisvara, näiteks hoonete ja maa väärtust. Hoonete väärtus määrati järgmise valemi abil:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn” on uue hoone ehitamise maksumus, „Lu” on hoone kasutustase ja „R” on koefitsient, millega võetakse arvesse eri piirkondade hinnaerinevused. Maa väärtus määratakse võrdleva meetodi alusel, mille puhul loetakse maa hind võrdseks sarnase maatüki eest saadud hinnaga, mida on inflatsioonitaseme erinevuse kajastamiseks korrigeeritud.
(79)
Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,350 miljonit Poola zlotti korrigeeriti puhasväärtusega […] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel.
(80)
Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara. Kirjed, mis ei kajastu bilansis, kuid mis uuringu autorite sõnul võeti hindamisel arvesse, on järgmised: „inimressursside korraldus” ja „tootmisprotsessi korraldus”, milles võetakse arvesse äriühingu juhtimise väärtusega seotud mittemõõdetavad tahud hindamisel.
(81)
Pärast […]-lt pakkumise saamist teatasid Poola ametiasutused 2008. aasta märtsis komisjonile ümberkorralduskavast kui PZL Hydralile antavast ümberkorraldusabist, eeldades, et PZL Wrocław müüakse hinnaga […]. Samuti teatati 2007. aasta laenust ja täiendavast 4 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mis antakse PZL Wrocławile […]-ga läbirääkimiste lõpetamiseks võetavate meetmete osana.
(82)
Täiendav laen (edaspidi „2008. aasta laen”) anti 2. aprillil 2008, st päeval, mil ARP sai andmed pakkumise teise suurendamise kohta. ARP andis laenu üleminekulaenuna kuni […]-ga tehingu lõpetamiseni. PZL Wrocław vajas raha, et täita kaitseministeeriumi suurenenud tellimusi.
(83)
Laen anti viieks aastaks muutuva intressimääraga, mis põhines komisjoni poolt Poolale määratud viiteintressil (6,42 % laenu andmise ajal), ja selle tagatised olid järgmised:
-
PZL Wrocławi põhivarale (neli masinat ja seadet) seatud registerpant väärtusega 2,8 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse;
-
ärilepingu kohaselt saadaoleva tulu loovutamine 5,2 miljonit Poola zlotti.
(84)
Seepärast leiavad Poola ametiasutused, et pantide väärtus ületas laenu väärtuse.
(85)
Laen anti selleks, et PZL Wrocław saaks osta tootmisprotsessis vajalikke masinaid. ARP andis 2008. aasta laenu […]-ga toimuvate läbirääkimiste lõppjärgus, eeldades, et selle maksab tagasi kas PZL Wrocław enda vahenditest või investor.
(86)
Seepärast väitsid Poola ametiasutused, et ARP ei tegutsenud ainult erainvestoriga võrreldaval viisil, vaid ka PZL Wrocławit müüva üksusena.
(87)
Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et PZL Wrocławi tegevust rahastati 2008. aastal osaliselt kasutusrendi abil. 2008. aasta juunis sõlmiti eraettevõtjaga […] kaks kasutusrendilepingut - […] ja […]. Kõnealuste lepingute netoväärtus oli 271 002 eurot ja 401 263,20 eurot (0,82 miljonit Poola zlotti, sh käibemaks) (24). PZL Wrocławi rendikulu oli lepingute alusel 88 762,30 eurot, mis on erinevus masinate netoväärtuse ja liisingu netoväärtuse vahel. Kõnealused lepingud on sarnased laenule, kusjuures tagatiseks on renditav ese. Rendilepingu lõppedes omandab PZL Wrocław õiguse osta masinad 5 835 euro eest. Enne PZL Wrocławiga rendilepingute sõlmimist analüüsis […] põhjalikult äriühingu rahalist ja majanduslikku olukorda, sealhulgas selle suutlikkust tekitada piisavalt rahavooge maksete tasumiseks.
(88)
Poola ametiasutused viitasid oma esialgses teates ka ümberkorralduskavas ette nähtud võla aktsiateks konverteerimisele summas 13,5 miljonit Poola zlotti (millele lisandub intress).
(89)
2008. aasta märtsis ja aprillis lõpetati läbirääkimised aktsiate üleandmise lepingu tingimuste üle. 14. aprillil võttis […] siiski oma pakkumise tagasi. Poola ametiasutuste sõnul olid selle võimalikuks põhjuseks majanduskriisi tõttu maailmaturul toimunud olulised muutused.
(90)
Kuna […] astus läbirääkimistest välja, alustati müügiprotsessi uuesti. Müüki reklaamiti riiklikus ja rahvusvahelises meedias kutsega osaleda 100 % PZL Wrocławi aktsiate müügis. 19. mail 2008 avaldati kutse Poola suurimas eriväljaandes Puls Biznesu (Äripulss) ja riigi suurimas päevalehes Rzeczpospolita. 20.-26. mail 2008 avaldati kutse ka ülemaailmses lennundusajakirjas Flight International. 2008. aasta novembris avaldati kavandatud müügi üksikasjad Poola rahvusvahelise lugejaskonnaga lennundusajakirjas Raport Wojsko Technika Obronność. Ühtegi pakkumist aktsiate ostuks ei saadud.
(91)
Seejärel tehti täiendavaid jõupingutusi ja PZL Hydral edastas eespool nimetatud teabe otse äriühingutele, kes võisid olla huvitatud PZL Wrocławi ostmisest. Poola ametiasutused on juhtinud tähelepanu asjaolule, et müüki reklaamiti messidel ja tööstusharu üritustel, sealhulgas lennuvaatemängudel, (25) ning kirja teel, mis saadeti rohkem kui 80 äriühingule. Poola ametiasutused on ka märkinud, et teave müügi kohta oli pidevalt üleval PZL Hydrali veebisaidil, millel on kuni 500 000 külastajat aastas. Võttes arvesse PZL Wrocławi toodangu eripära (Poola relvajõududele kaupade tarnija ja teenuste osutajana on PZL Wrocław riigi julgeoleku seisukohast eriti oluline) ja lennundustööstuse üsna kõrget kontsentreeritust kogu maailmas, mille tulemusel on võimalike investorite arv suhteliselt väike, on Poola ametiasutused väitnud, et kõikidel võimalikel investoritel oli võimalus saada teavet PZL Wrocławi müügi kohta ja osaleda erastamisprotsessis. Poola ametiasutuste sõnul teadis seega müügist kogu tööstusharu.
(92)
Müügiteade oli vaid kutse osaleda läbirääkimistel ja ei sisaldanud konkreetseid tingimusi.
(93)
Pärast Poola ametiasutuste täiendavaid jõupingutusi sai ARP 2008. aasta teisel poolel esimese teate […] huvist aktsiate ostu vastu ja hiljem ka pakkumise. 2008. aasta teisel poolel sai ARP teise teate huvist aktsiate ostu vastu, seekord […]-lt.
(94)
30. septembril 2008 esitas […] mittesiduva eelpakkumise 100 % PZL Wrocławi aktsiate ostuks (edaspidi „30. septembri 2008. aasta pakkumine”) hinnaga […]. […] on investeerimisfond, mis investeerib erakapitaliturule ja mille omanikul (eraisik) on ka 100 % osalus […]-s (26). 30. septembri 2008. aasta pakkumine esitati võlgadeta äriühingule ja selles seati tingimuseks, et 2009. aasta majandustulemused (eelkõige netokasum ning intressi-, maksude ja kulumieelne tulu EBITDA) peavad olema sarnased 2008. aasta omadele. Eelkõige tuli saavutada EBITDA vähemalt […] ja 2009. aasta netokasum pidi olema vähemalt […]; lisaks nõuti müügimahu kasvu 5 %. Finantskriisi tõttu vähenesid PZL Wrocławi tulud siiski ligikaudu 35 % ja pakkumises sätestatud eesmärke ei saavutatud. PZL Hydral teadis juba 2009. aasta esimeses kvartalis, et majandustulemused ei vasta […] pakkumises sätestatud miinimumtasemele. Lisaks kinnitas kaitseministeerium 2009. aasta alguses tellimuste mahu vähenemist, mis mõjutab oluliselt äriühingu kasumlikkust kõnealusel aastal. […]-ga ei ole pärast seda rohkem suheldud.
(95)
[…], […] äriühing, mis on üks maailma suurimaid (kommerts-, piirkondlikel, korporatiivsetel ja sõjaväelennukitel kasutatavate) kõrgtehnoloogiliste lennundustoodete ja tööstustoodete tarnijaid ning mille käive oli 2009. aastal […], alustas 2009. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi aktsiate ostu üle.
(96)
Kõnealune äriühing viis 20. aprillist kuni 12. maini 2009 läbi nõuetele vastavuse uuringu. Uuringu alusel sõlmiti 20. augustil 2009 ARPga vastastikuse mõistmise memorandum (milles esitati kavandatava tehingu üldine kirjeldus) PZL Wrocławi aktsiate ostuks hinnaga […]. ARP kohustus tagama, et PZL Hydrali avalik-õiguslikel võlausaldajatel ei ole PZL Wrocławi vara suhtes mingeid nõudeid. Vastastikuse mõistmise memorandumis eeldati, et ARP ostab ise 100 % PZL Wrocławi aktsiatest ja müüb need seejärel investorile. Investor kohustus viima pärast müüki ellu üksikasjaliku investeerimiskava, mille väärtus oli täiendavalt […]. 18. detsembril 2009 sõlmisid ARP, PZL Hydral ja […] raamlepingu. 12. märtsil 2010 sõlmiti lepingu 2. lisa, milles sätestatakse võla osalise aktsiateks konverteerimise ning 2007. ja 2008. aasta laenude osalise tühistamise ja osalise tagasimaksmise eeskirjad.
(97)
Poola ametiasutused kinnitasid, et müügile ei seatud eelkõige seoses töökohtade säilitamisega ühtegi tingimust. Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et investor võis ise otsustada äritehingute üle kaitseministeeriumiga.
(98)
[…]-ga toimunud läbirääkimiste üksikasjalik kirjeldus on esitatud VI punktis.
II.6 Poola ametiasutuste õiguslik hinnang ümberkorralduskavale
(99)
Poola ametiasutused märkisid, et ümberkorralduste üldine maksumus on 262,2 miljonit Poola zlotti, mis jaguneb järgmiselt: avalik-õigusliku võla ümberkorraldamine summas 234 miljonit Poola zlotti, muu rahaline ümberkorraldamine summas 11,5 miljonit Poola zlotti, investeeringud summas 11 miljonit Poola zlotti, vara ümberkorraldamine summas 5,6 miljonit Poola zlotti ja tööhõive ümberkorraldamine summas 0,3 miljonit Poola zlotti.
(100)
Poola ametiasutuste sõnul rahastatakse PZL Hydrali ümberkorraldamist 130,5 miljoni Poola zloti suurusest riigiabist ja omapanusest summas 132 miljonit Poola zlotti. Ümberkorralduskava kohaselt moodustab omapanus 50,3 % ümberkorralduskuludest. Omapanus koosneb põhivara ja aktsiate müügist saadavast tulust ning PZL Wrocławi tulevaselt investorilt saadavatest vahenditest.
(101)
Kompensatsioonimeetmetest oli ümberkorralduskavas ette nähtud teatavate tootmisvahendite müük, mis toimus osaliselt aastatel 2004-2006 ja mille tõttu vähenes äriühingu tootmisvõimsus. Ümberkorralduskava kohaselt vähendaks masinate ja seadmete müük äriühingu tootmisvõimsust kokku 380 000 masintunni võrra, st 42 %. Põhiosa (315 000 masintundi) kavandatud võimsuse vähendamisest on juba toimunud. Poola ametiasutused väitsid, et kolmandik vähenemisest oli vajalik mitte äriühingu elujõulisuse taastamiseks, vaid tootmise vähendamiseks tööstusliku hüdraulika valdkonnas, s.o madala kasumlikkusega segmendis, milles tegutsemist oli äriühing otsustanud vähendada.
(102)
Lisaks oli ümberkorralduskavas ette nähtud, et kavandatud loobumist teatavatest (väidetavalt kasumlikest) tegevustest ja tootmisega mitteseotud vara müüki tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (27) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised”) tähenduses. Lõpetuseks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi erastamist, mis võimaldab äriühingu konkurentidel saada endale PZL Hydrali tootmisvõimsused, oskusteabe ja turuosa, tuleks samuti käsitada kompensatsioonimeetmena.
III. KOMISJON KAHTLUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEL JA LAIENDAMISEL
(103)
Ümberkorralduskavast teatati kui päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohasest ümberkorraldusstsenaariumist. Seepärast põhines komisjoni esialgne hinnang sel ajal tema käsutuses olnud teabel. Kõnealusele teabele tuginedes väljendas komisjon järgmisi kahtlusi.
(104)
Seoses äriühingu õigusega saada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohast ümberkorraldusabi kahtles komisjon, kas PZL Hydral ei olnud saanud päästmis- ja ümberkorraldusabi eelneva kümne aasta jooksul.
(105)
Eelkõige kahtles komisjon, kas avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmist ja hilinenud täitmisele pööramist ei peaks käsitama riigiabina. Komisjon juhtis tähelepanu asjaolule, et kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus ei pööra pikema aja jooksul tähelepanu sotsiaalkindlustusmaksete maksmata jätmisele või hilinenud maksmisele, annab ta abisaajale kahtlemata eelise, kergendades tema maksukoormust, võrreldes sellega, mis tuleneb sotsiaalkindlustussüsteemi tavapärasest kohaldamisest (28). Kuigi komisjon tunnistas, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid teatavaid täitemeetmeid, kahtles ta, kas need olid piisavad või tõhusad, kui nimetatud meetmed võeti hilisemas etapis, eelkõige seoses tagatistega, mis olid seatud avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks ja millele nad oleksid saanud tugineda. Seepärast kahtles komisjon selles menetluse etapis, kas avalik-õiguslikud võlausaldajad käitusid nii, nagu oleksid sellises olukorras käitunud eraõiguslikud võlausaldajad.
(106)
Samuti väljendas komisjon kahtlusi muude meetmete suhtes, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et need ei kujuta endast riigiabi.
(107)
Komisjon kahtles, kas avalik-õiguslike kohustuste osaline tagasimaksmine või osaline mahakandmine, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et see ei kujuta endast riigiabi, on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.
(108)
Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava on kooskõlas siseturuga, võttes arvesse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 31 ja sellele järgnevaid punkte.
(109)
Komisjon kahtles, kas kavandatud panus oli tegelik ja kas ümberkorralduskava oli kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 43-45. Komisjon kahtles, kas PZL Wrocławi müügist kavandatud tulu, isegi kui see oleks saadud, saab lugeda omapanuseks ümberkorraldamisel. Nagu eespool märgitud, asutati PZL Wrocław 2004. aasta lõpus. Ümberkorralduskava kohaselt tuli tootmisvahendid üle anda ja erastamisprotsessi alustada juba 2007. aastal. Võimalikud investorid pidi esialgsed pakkumised esitama 2007. aasta neljandaks kvartaliks ja pärast läbirääkimisi pidi müügi eelleping sõlmitama 2008. aasta esimesel poolel. Menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei olnud komisjonile siiski teatatud ühegi võimaliku investori huvist PZL Wrocławi omandamises vastu.
(110)
Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava oleks taganud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 34-37 ette nähtud pikaajalise elujõulisuse. Komisjon märkis, et kavandatud ümberkorraldus keskendus rahalisele ümberkorraldusele, st ligikaudu 90 % kõikidest ümberkorralduskuludest oli ette nähtud avalik-õiguslike võlgade tagasimaksmiseks. Järelikult olid ülejäänud ümberkorraldusmeetmed üsna piiratud. Komisjon märkis ka, et - nagu juba selgitatud - talle ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajaks teatatud ühestki huvitatud võimalikust investorist. Poola väide, et pärast äriühingu erastamist võivad vajalikuks osutuda täiendavad ümberkorraldusmeetmed, tekitas täiendavaid kahtlusi ümberkorralduskava elujõulisuses.
(111)
Komisjon märkis ka, et vajab täiendavaid selgitusi selle kohta, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 38-42. Poola ametiasutused väitsid teates, et vähemalt kolmandik tootmisvõimsuse vähendamisest oli ette nähtud selleks, et vähendada tootmisvõimsust madala kasumlikkusega tööstusliku hüdraulika segmendis. Komisjon kahtles tema käsutuses oleva teabele tuginedes selles, kas äriühingu rakendatud või kavandatud tootmisvõimsuse vähendamine on piisav. Samuti märkis komisjon, et vähemalt osa kavandatud meetmetest tundus olevat vajalik pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks. Eelkõige juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et teatavate tootmisvahendite varasem müük tundus olevat konkreetselt suunatud elujõulisuse taastamisele. Kavandatud kinnisvara müük oleks samuti pigem rahastamisallikas kui konkurentsimoonutusi kompenseeriv meede.
IV. POOLA MÄRKUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(112)
Poola ametiasutused esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta seoses võimalusega kohaldada esitatud stsenaariumis, st seoses kapitalisüstidega, eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit.
(113)
Poola ametiasutused märkisid, et kavandatud mahakandmised olid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikud võlausaldajad oleksid saanud PZL Hydrali vara müügi korral rohkem kui äriühingu pankroti korral. Samuti märkisid Poola ametiasutused, et selline seisukoht põhines majandus- ja finantsanalüüsil ning sellega nõustusid ka asjaomased avalik-õiguslikud võlausaldajad.
(114)
Poola ametiasutused väitsid, et kaks kapitalisüsti, mille ARP tegi PZL Hydralile ja mis teate kohaselt olid ette nähtud avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgade tagasimaksmiseks, ei välistanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist.
(115)
Lisaks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi turuväärtus oli tihedalt seotud asjaoluga, et tal olid lennundussertifikaadid ja relvade müügiload ning ainulaadselt kogenud ja kvalifitseeritud tööjõud. Pankroti korral oleks selle organisatsiooni taastamine lennunduse järelevalveteenistustele vastuvõetavas ulatuses võimatu.
(116)
Poola ametiasutused hindasid omapanuse suuruseks 130 miljonit Poola zlotti, mis moodustaks 50 % ümberkorralduskuludest isegi juhul, kui käsitada avalik-õiguslike võlgade sissenõudmata jätmist riigiabina. Lisaks märkisid Poola ametiasutused, et vara müük toimub ja seega müüdaks ümberkorralduse raames kogu ümberkorralduskavas nimetatud vara.
(117)
Seoses ümberkorralduskava pikaajalise elujõulisusega kinnitasid Poola ametiasutused, et ümberkorralduse eesmärgid olid seatud õigesti. Eelkõige tagas tootmise koondamine PZL Hydrali territooriumi idapoolsesse ossa püsikulude vähenemise, tootmise täiustamine ja täiendava tulu vabanenud ruumi rendile andmisest. Lisaks viidi tootmine ja müük (sh 570 töötajat) üle PZL Wrocławisse, mis oli sel ajal majanduslikult elujõuline äriühing (2008. aasta esimese kümne kuu andmed). 2008. aasta lõpus oli PZL Wrocławi hinnanguline netokasum ligikaudu 6 miljonit Poola zlotti ja käive 50 miljonit Poola zlotti. Poola ametiasutused lisasid, et alates eraõigusliku võlausaldaja stsenaariumi suhtes kokkuleppele jõudmist 2007. aasta neljandas kvartalis tasusid nii PZL Hydral kui ka PZL Wrocław õigeaegselt oma jooksvad kohustused avalik-õiguslikele võlausaldajatele.
V. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(118)
Komisjon kolmandatelt isikutelt märkusi ei saanud.
VI. PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST TOIMUNUD SÜNDMUSED - MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA
(119)
Poola ametiasutused leiavad, et […] pakutud PZL Wrocławi aktsiate müügihind vastab äriühingu turuväärtusele. Poola ametiasutuste sõnul kajastus pakutud hinnas äriühingu majanduslik olukord, mis halvenes 2009. aastal finantskriisi ja Poola relvajõudude tellimuste vähenemise tõttu.
(120)
Samuti märkisid Poola ametiasutused, et hinnas kajastusid makromajanduslikud tingimused. Ainuüksi Varssavi väärtpaberibörsil langes Varssavi börsiindeks (WIG) 36 %. Ajavahemikul 2008. aasta aprillist ([…] lahkumine läbirääkimistelt) kuni 2009. aasta juunini halvenes PZL Wrocławiga sarnase tootmisprofiiliga, börsinimekirja kantud lennundussektori äriühingute turupositsioon järsult. […] (kuhu kuulub […]) aktsia langes […] %, […] aktsia […] % ja […] aktsia […] %.
(121)
[…] viis läbi nõuetele vastavuse uuringu (vt punkt 96). Uuringus võrreldi 32 lennundussektori äriühingu […] andmeid. Seejärel arvutati keskmised koefitsiendid, mis määrasid, kuidas nimetatud […]. Koefitsiente kohaldati seejärel […] suhtes. Tulemuseks saadi […].
(122)
ARPga peetavad läbirääkimised investori hinnangu üle näitavad siiski, et selles etapis sõltub […] väga palju ühest kliendist, nimelt Poola relvajõududest, kellelt saadakse aastatel 2010-2013 eeldatavalt […] % kavandatud tulust vastavalt moderniseerimiskavale, mille tulemus on ebakindel, ja kui PZL Wrocławi finantsolukord 2010. aastal ei parane, võidakse algatada pankrotimenetlus.
(123)
Sellele tuginedes väidab investor, et pakkudes PZL Wrocławi aktsiate eest […], maksab ta tegelikult neile peale.
(124)
Saanud teada investori pakutava hinna, alustas ARP avalik-õiguslike võlausaldajatega läbirääkimisi võlgade osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamise üle vastavalt ümberkorralduskavale PZL Hydrali vara müügist saadava tulu arvel ilma täiendavate kapitalisüstideta.
(125)
Selleks tellis ARP 15. jaanuaril 2010 Ernst&Young’ilt uuringu. Sõltumatule eksperdile Ernst&Young tehti ülesandeks võrrelda kahte järgmist stsenaariumi:
-
PZL Hydrali, sealhulgas tema tütarettevõtja PZL Wrocławi pankrotimenetlus;
-
kohustuste arveldamine tulu arvel, mis saadakse PZL Wrocławi müügist […]-le hinnaga […], ja PZL Hydrali muu vara müügist saadava tulu arvel.
(126)
Ernst&Young hindas iga avalik-õigusliku võlausaldaja -sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium - olukorda eraldi. ARPd analüüs ei hõlma, sest ARP ei olnud PZL Hydrali võlausaldaja, vaid üksnes aktsionär.
(127)
Ernst&Young’i uuring valmis 24. veebruaril 2010. Uuringus kasutati konservatiivset lähenemisviisi: kvantifitseeriti ainult need summad, mis kummagi stsenaariumi kohaselt eeldatavalt otseselt tagasi saadakse. Seepärast ei võetud analüüsis arvesse alternatiivseid kulusid, (29) pikaajalisi kasumiprognoose ega inflatsiooni.
(128)
Likvideerimisega lõppevat pankrotistsenaariumit analüüsiti eeldusel, et likvideerimine on mõistlikult tõhus. Metoodika alusena nimetatakse asjakohase eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid, mis põhinevad kohtupraktikal (Hispaania vs. komisjon ja Hamsa vs. komisjon), milles analüüsitakse avaliku sektori asutuse tegutsemist eraõigusliku võlausaldaja seisukohast, kes püüab rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlga tagasi saada (30). Aruandes analüüsitakse eraldi iga võlausaldajat, võttes eelkõige arvesse võlgniku varale võlausaldaja kasuks seatud tagatisi ja seda, mil määral on nõuded võlgniku pankroti korral rahuldatavad (31).
(129)
Vara väärtuse kindlaksmääramiseks pankroti korral eeldati Ernst&Young’i uuringus, et liikumatu materiaalse põhivara kiirmüügiväärtus moodustab 50 % selle õiglasest väärtusest. Õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks kasutas Ernst&Young materiaalset põhivara käsitlevas rahvusvahelises raamatupidamisstandardis 16 määratletud meetodeid ja kõiki olemasolevaid sõltumatute ekspertide hinnanguid. 50 % vähendamist õigustab asjaolu, et Poola pankrotimenetlused on ebatõhusad, sest vara müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 26,86 % nende õiglasest väärtusest.
(130)
Samuti märgitakse Ernst&Young’i uuringus, et tulu, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad pankroti korral saada, sõltub nende hüpoteegiga koormatud varaga seotud tagatiste järjekorrast. Ernst&Young’i uuringus antakse ülevaade PZL Hydrali varale seatud hüpoteekidest, asjaomaste hüpoteekide väärtusest ja võlausaldajate järjekorrast.
(131)
Kahes eelmises punktis esitatud eeldustele tuginedes hindab Ernst&Young pankroti korral hüpoteekidega tagatud varast saadavaks kogusummaks 52,4 miljonit Poola zlotti; kolm avalik-õiguslikku võlausaldajat (puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) ei saa midagi tagasi ja ülejäänud võlausaldajad saavad tagasi järgmised summad: sotsiaalkindlustusamet - 44,8 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet - 2,3 miljonit Poola zlotti, Wrocław Psie Pole maksuamet - 0,457 miljonit Poola zlotti ja Wrocławi linnanõukogu - 4,9 miljonit Poola zlotti.
(132)
Pankrotistsenaariumi kohaselt saadavaid tegelikke summasid tuleks seejärel korrigeerida, lisades PZL Hydrali muu vara eest saadava summa, st 13,5 miljonit Poola zlotti (32). Seega saadaks pankroti korral tulu 66 miljonit Poola zlotti, nagu on näidatud tabelis 26.
(133)
Vara müügi stsenaariumi kohaselt müüakse 122 323 202,31 Poola zloti eest kogu ümberkorralduskavas nimetatud PZL Hydrali vara: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. hinnaga […], BBCenter’i kinnisvara hinnaga […], sõidukipark hinnaga […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. hinnaga […], elektrijaam (GSZ) hinnaga […], PZL Wrocław hinnaga […], valutehas hinnaga […] Poola zlotti, vähemusosalus hinnaga […] ja PZL Hydrali nõuded summas […].
Tabel 26.
Müügi- ja pankrotistsenaariumi võrdlus PZL Hydrali seisukohast 2010. aastal (Poola zlottides) Ernst&Young’i uuringus
Avalik-õiguslik võlausaldaja
Kohustused kokku (33)
Pankrotistsenaariumi korral saadav tulu
Vara müügi stsenaariumi korral saadav tulu
Sotsiaalkindlustusamet
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Wrocław - Psie Pole maksuamet
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Wrocławi linnanõukogu
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Alam-Sileesia piirkondlik amet
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Rahandusministeerium
24 050 232,71
-
500 000,00
Kokku
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabelist 26 ilmneb, et Ernst&Young’i uuringu kohaselt rahuldataks 47,7 % sotsiaalkindlustusameti nõuetest, 30,6 % Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti nõuetest, 85,8 % Wrocław Psie Pole maksuameti nõuetest, 18,2 % Wrocławi linnanõukogu nõuetest, kõik Alam-Sileesia piirkondliku ameti nõuded, 38,9 % puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetest ja 2,1 % rahandusministeeriumi nõuetest.
(135)
Poola õiguses on sätestatud, et kui avalik-õiguslikud võlausaldajad nõustuvad oma nõuded arveldama võlgade osalise mahakandmise teel, siis ei kogune nimetatud nõuetelt enam intressi ja intressid nõutakse sisse ainult juhul, kui arveldamist ei toimu, näiteks pankrotistsenaariumi korral. Seepärast sisaldavad tabelis 26 näidatud kohustused nõuetekohaseid intresse 2007. aasta lepingu kuupäeva seisuga kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate puhul, välja arvatud Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet (kelle teatavatelt maksukohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) ja Alam-Sileesia piirkondlik amet (kelle kohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) nende nõuete eripärase õigusliku laadi tõttu.
(136)
Tuleks märkida, et Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti puhul nähti muudetud ümberkorralduskavas ette, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamine lükatakse osaliselt edasi ja osa võlgu makstakse tagasi perioodiliste maksetena kuni PZL Hydrali vara müümiseni, st võlad oleks osaliselt tagasi makstud. Lepingus on eelkõige üksikasjalikult sätestatud järgmiselt:
-
4,9 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine Wrocławi linnanõukogule lükatakse edasi;
-
5 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile lükatakse edasi;
-
18,25 miljonit Poola zlotti kasutatakse Alam-Sileesia piirkondlikule maksuametile võlgu oleva summa osaliseks tagasimaksmiseks, võla tagasimaksmine lükatakse osaliselt edasi, osa võlast tasutakse perioodiliste maksetena (34) ja osa makstakse tagasi maksepäeval arvutatud intressiga.
(137)
Seda arvesse võttes saaksid võlausaldajad Ernst&Young’i uuringu kohaselt (vt tabel 26) PZL Wrocławi ja PZL Hydrali muu vara müügi korral kokku 122 miljonit Poola zlotti, samas kui PZL Hydral likvideerimisega lõppeva pankroti korral saaksid nad ainult 66 miljonit Poola zlotti ja kolm neist (rahandusministeerium, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond) ei saaks midagi.
(138)
Müügistsenaariumi kohaselt kannaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad maha kokku 195 miljonit Poola zlotti avalik-õiguslikke kohustusi. Sellele vaatamata oleksid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad müügistsenaariumi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslikud võlausaldajad saaksid kokku tagasi 38,5 % neile võlgnetavast summast.
(139)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Ernst&Young’i uuringu tulemustele tuginedes nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad oma nõuete osalise rahuldamisega 2010. aastal.
(140)
[…]-ga peetud läbirääkimistel nõustus ARP laenude osalise konverteerimise, osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamisega. Vastavalt raamlepingu 2. lisale pidi ARP konverteerima osa 2007. aasta laenu põhiosast ja osa 2008. aasta laenu põhiosast kogusummas […] PZL Wrocławi aktsiakapitaliks ning likviidseks varaks ja kustutama 2007. aasta laenu intressid summas […]. Pärast konverteerimist kavatseti PZL Wrocławi aktsiakapitali vähendada, esitades asjakohase taotluse pädevale kohtule.
(141)
Poola ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi majanduslik olukord halvenes alles 2009. aastal ja selle põhjuseks oli majanduslangus, mida ei saanud ette ennustada ja mille tõttu vähenes Poola relvajõudude tellimuste maht peaaegu […] %. Seepärast halvenes oluliselt ARP kui võlausaldaja olukord ja halvenesid ka tema nõuete täieliku rahuldamise väljavaated.
(142)
Raamlepingu 2. lisa sätetes kokku leppides võeti arvesse Ernst&Young’i uuringu lisa tulemusi. Kõnealune lisa koostati 24. veebruaril 2010. Selles analüüsitakse kahte stsenaariumi - PZL Wrocławi likvideerimisega lõppevat pankrotti ja äriühingu müüki investorile. Eelkõige keskendutakse sellele, kui palju saaks ARP tema kasuks seatud tagatistest pankroti korral, ja võrreldakse seda summaga, mida ta võiks saada PZL Wrocławi müügi korral investorile.
(143)
Ernst&Young’i uuringu lisas juhitakse tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi vara oli koormatud pantide ja hüpoteekidega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli PZL Wrocławi vara arvestuslik väärtus 52,5 miljonit Poola zlotti, millest tagatiseks olev vara moodustas 21,3 miljonit Poola zlotti ja vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, 31,2 miljonit Poola zlotti.
(144)
Isegi kui vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, moodustaks […] % PZL Wrocławi varast, oleks maksuhaldur juhul, kui PZL Wrocławi vara müüki poleks toimunud, väljastanud oma nõuete täitmisele pööramiseks maksuotsuse vastavalt maksuseadustiku (35) artiklitele 112 ja 118, teatades, et PZL Wrocław vastutab PZL Hydrali 2006. ja 2007. aasta kohustuste eest. Seda kinnitab Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti 23. novembri 2007. aasta kiri, milles on öeldud, et kui ümberkorraldamine ei õnnestu, võetakse meetmed nõuete täitmisele pööramiseks vastavalt maksuseadustiku artiklile 112.
(145)
Kuna PZL Wrocław on PZL Hydrali tootmisvahendite (mis osteti ajavahemikul 2004-2007) omanik, mõjutaks selline otsus teatavaid PZL Hydrali avalik-õiguslikke kohustusi. Nõuete väärtus, mida selline menetlus mõjutaks, vastaks PZL Hydrali avalik-õiguslikele kohustustele aastatest 2006-2007 kogusummas vähemalt 64,4 miljonit Poola zlotti (36). Ernst&Young’i uuringu lisa kohaselt ületaks kõnealuste nõuete väärtus sellise vara arvestusliku väärtuse, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata. Samal ajal tuleks kõnealuse vara arvestusliku väärtuse määramisel arvesse võtta selle turuväärtust, sest see koosneb debitoorsest võlgnevusest, sularahast ja muust finantsvarast.
(146)
PZL Wrocławi pankroti korral oleks seega ainult hüpoteekide ja registerpandiga tagatud vara olnud eelisjärjekorras võrreldes maksuhalduri nõuetega. PZL Wrocławi eraõiguslike võlausaldajate tagamata nõudeid ei oleks saanud PZL Wrocławi vara arvel rahuldada. Võttes arvesse asjaolu, et pankrotivara arvel ei oleks saanud kõikide võlausaldajate nõudeid rahuldada, oleksid PZL Wrocławi aktsiad olnud pankroti korral väärtusetud. Väärtusetud oleksid olnud ka käsipandid, sest rahuldatud oleks ainult registerpantide ja hüpoteekide omanike nõuded.
(147)
Seda arvesse võttes analüüsitakse Ernst&Young’i uuringu lisas PZL Wrocławi varade ARP kasuks seatud registerpandi väärtust. Tagatise, st masinatele seatud registerpandi väärtus määrati eeldusel, et tagatiseks seatud vara väärtus on pankroti korral 50 % selle arvestuslikust väärtusest, sest vara õiglane väärtus ei olnud teada ja liikuva materiaalse põhivara väärtus pidi muutuma vastavalt kohaldatavale kulumimäärale. Ernst&Young leidis, et väärtus oli kiirmüügile tüüpiline, võttes arvesse võimalust kasutada hinnatud vara konkreetsetel eesmärkidel ja osana kindlast tootmisprotsessist, võimalust kasutada seda teistsugustel eesmärkidel ja varaga seotud lepingute laadi. Ernst&Young’i uuringus juhitakse tähelepanu asjaolule, et kui müüdav vara on väga spetsiifiline ja seda kasutatakse väga spetsiifilisele ostjale toodete tootmiseks, võib vara likvideerimismaksumus olla väga väike ja võrduda 30 %-ga vara arvestuslikust väärtusest. Näiteks Autoglass Group SA, mille arvestuslik väärtus oli 19,8 miljonit Poola zlotti, müüdi pankrotimenetluses 6 miljoni Poola zloti eest. Lisaks võib PZL Wrocławi asjaomane vara, millele on seatud registerpant, koosneda paljudest väheväärtuslikest osadest. Eelkõige 2007. aasta laen oli tagatud 1 709 esemega, mis amortiseerusid aastate jooksul, ja ligikaudu 1 400 esemega, mille väärtus oli alla 3 500 Poola zloti; seepärast kanti see vara korraga maha.
(148)
Nagu ka aruande põhiosas, ei võetud Ernst&Young’i uuringu lisas pankrotistsenaariumi hindamisel PZL Wrocławi võlausaldajate seisukohast arvesse inflatsiooni, st asjaolu, et pankrotimenetlus võib pikale venida.
(149)
Uuringu kohaselt oli masinatele seatud registerpandiks oleva vara arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 2 106 392,71 Poola zlotti. Kui kõnealust valemit kohaldada vara arvestuslikule netoväärtusele, oleks vara väärtus (pankrotimenetluses) kiirmüügi korral hinnanguliselt 1 053 196,36 Poola zlotti.
(150)
Ernst&Young’i uuringu lisas leitakse, et ARP saab pankrotistsenaariumi korral 1 053 196,36 Poola zlotti ja müügistsenaariumi korral [ 1 053 196,36 Poola zlotti] (vastavalt raamlepingu 2. lisas kirjeldatule).
(151)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2007. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud registerpant) arvestuslik netoväärtus oli 2007. aasta auditeeritud finantsaruannete kohaselt 5 480 861,37 Poola zlotti ja 31. jaanuaril 2010. aastal auditeeritud finantsaruannete kohaselt 818 967,55 Poola zlotti.
(152)
Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2008. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud kommertspant) arvestuslik netoväärtus oli sõltumatu eksperdi 1. veebruari 2008. aasta aruande kohaselt 2 763 000 Poola zlotti. Auditeeritud finantsaruannete kohaselt oli kõnealuse vara arvestuslik väärtus 1. veebruari 2008. aasta seisuga 1 883 098,97 Poola zlotti ja arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 1 287 425,16 Poola zlotti.
(153)
Seepärast võtsid Poola ametiasutused tagasi teate PZL Hydralile tehtud kahe kapitalisüsti kohta, väites, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit arvesse võttes ei kujuta avalik-õiguslike kohustuste osaline mahakandmine ja osaline tagasimaksmine endast riigiabi. Samuti väitsid nad, et avalik-õiguslike võlausaldajate varasem tegevus (1998-2007) oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nad märkisid ka, et PZL Wrocławi müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning et investori pakutud hinda võis käsitada turuhinnana. Poola ametiasutused väitsid, et nii 2007. aasta laen kui ka 2008. aasta laen anti turutingimustel. Samuti tühistasid nad eespool kirjeldatud 2007. aasta laenu aktsiateks konverteerimise, kuid tegid ettepaneku konverteerida enne müüki osaliselt aktsiateks nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta laen, väites, et see on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.
VII. KOMISJONI PÄDEVUS
(154)
Teatavate meetmete rakendamist, nimelt loobumist PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramisest, alustati 1998. aastal, st enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004.
(155)
Ühinemislepingu kohaselt tuleb abimeetmeid, mida uues liikmesriigis kohaldati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast ühinemist ning mis kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuid mis ole olemasolev abi, käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt uue abina.
(156)
Ühinemislepingu IV lisa punktis 3 on sätestatud üleminekumenetlus. See hõlmab õigusraamistikku uues liikmesriigis enne ELiga ühinemist rakendatud ja pärast ühinemist jätkuvate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamiseks.
(157)
Komisjon ei saa enne ühinemist rakendatud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata, uurida ei üleminekumenetluse ega ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse raames. Teisalt hindab komisjon meetmeid, mida enne ühinemist ei rakendatud, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlusele kas teatatud abina või õigusvastase abina.
(158)
Meede on pärast ühinemist kohaldatav, kui see rakendati enne ühinemist, kuid selle alusel võidakse pärast ühinemist anda täiendavat abi või suurendada juba antud abisummat, st kui riigi majanduslik panus ei ole meetme rakendamise kuupäeval täpselt teada ja see ei ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval.
(159)
Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et loobumine avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramisest algas 1998. aastal ja jätkus ühinemise kuupäeval. Komisjon leiab, et 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata kohustuste täitmisele pööramata jätmine kuulub alates nimetatud kuupäevast tema pädevusse.
(160)
Eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kujutab 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine endast meedet, mida kohaldatakse pärast ühinemist ja mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni pädevusse.
VIII. HINNANG
(161)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(162)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega peavad need kõik olema samaaegselt täidetud, et meedet saaks käsitada riigiabina.
(163)
Järgmistes jagudes hindab komisjon eraldi PZL Hydralile ja PZL Wrocławile antud võimalikku riigiabi.
(164)
Ta käsitleb järgmisi PZL Hydraliga seotud meetmeid:
-
kavandatud ja tühistatud kapitalisüstid PZL Hydralile;
-
PZL Hydrali avalik-õiguslike võlgade täitmisele pööramine (1998-2007);
-
PZL Hydrali avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete arveldamine (2007-2010).
(165)
Ta käsitleb järgmisi PZL Wrocławiga seotud meetmeid:
-
2007. aasta laen;
-
2008. aasta laen;
-
2007. ja 2008. aasta laenude konverteerimine aktsiateks.
(166)
Komisjon märgib, et Poola ametiasutused vaidlustasid eespool nimetatud meetmete liigitamise riigiabiks, väites, et meetmed vastasid eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile (PZL Hydrali kasuks võetud meetmed ja PZL Wrocław võlgade aktsiateks konverteerimine 2010. aastal) ja turumajandusliku investeerimise põhimõttele (PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud).
VIII.1 PZL Hydrali kapitalisüstide tühistamine
(167)
Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „menetlusmäärus”)) (37) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse selle kohta, kas teatatud meede kujutab endast riigiabi. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse, sest see ei ole enam vajalik.
(168)
Poola ametiasutused võtsid tagasi teated kahe kapitalisüsti kohta (113 miljonit Poola zlotti). Järelikult ei ole kõnealuste meetmete uurimine komisjoni poolt enam vajalik.
VIII.2 PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine (1998-2007)
(169)
PZL Hydralile võidi anda riigiabi, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad jätsid äriühingu vastu avalik-õiguslikud kohustused jätkuvalt täitmisele pööramata.
(170)
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 hõlmab erinevas vormis sekkumisi, mis vähendavad äriühingu tavapäraseid kulusid ja mis ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga. Kohtupraktikas tunnistatakse üldiselt, et sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus, kes lubab selliste maksete hilinemisega tasumist, annab oma tegevusega rahalistes raskustes olevale hilinevale ettevõtjale arvestatava kaubandusliku eelise, mida ei võta täielikult ära talle kehtestatud intressid ja viivised, kergendades tema maksukoormust, mis tuleneb sotsiaalkindlustusskeemi tavapärasest kohaldamisest (38). Selline põhjendus kehtib mutatis mutandis muude tasude ja maksude suhtes, mida riigiasutused koguvad.
(171)
Käesoleval juhul ei olnud makse koguvad avaliku sektori asutused PZL Hydrali võlgu aastatel 1998-2007 täies mahus sisse nõudnud, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid vastu ümberkorralduskava (vt punkt 60 ja sellele järgnevad punktid).
(172)
Kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et otsustada, kas riigiasutus andis avalik-õiguslike nõuete täitmisele pööramata jätmisega riigiabi, teha kindlaks, kas asjaomane äriühing ei oleks tõepoolest saanud võrreldavaid hüvesid eraõiguslikult võlausaldajalt, kes on kõnealuse äriühingu suhtes makse koguva avaliku sektori asutusega sarnases olukorras (39).
(173)
Komisjon märgib, et PZL Hydrali pikaajalise elujõulisuse tagamiseks töötasid tema tollane omanik Poola rahandusministeerium ja hiljem ARP välja erastamisstrateegia, tuginedes erakonsultatsioonifirma 1998. aasta uuringule, ja hakkasid otsima investoreid (vt punkt 54). Era- ja avalik-õiguslikud võlausaldajad toetasid sellist lähenemisviisi ning olid sellesse tihedalt kaasatud.
(174)
2002. aastal alustasid Poola ametiasutused endiselt era- ja avalik-õiguslike võlausaldajate toetusel läbirääkimisi […]-ga. Võlausaldajaid teavitati korrapäraselt läbirääkimiste käigust (vt punktid 30 ja 56).
(175)
Komisjoni sõnul olid nii era- kui ka avalik-õiguslikud võlausaldajad seisukohal, et PZL Hydrali ja eelkõige tema lennundus- ja kaitsealase tegevuse väärtus oli jätkuvuseeldusliku väärtusena eelkõige tema sõjaliste sertifikaatide ja relvade müügilubade ning inimkapitali tõttu palju suurem kui tema vara väärtus, ja seepärast nõustusid nad mitte algatama PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust.
(176)
Komisjon märgib eelkõige, et peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st […] pank ja […] pank, ei pööranud oma nõudeid täitmisele vaatamata sellele, et nende kasuks olid seatud esimese järjekorra tagatised (vt punktid 32 ja 34), mida sai täitmisele pöörata otse panga täitekorralduse alusel ja mida oleks saanud suhteliselt lihtsalt käsutada (vt punkt 28).
(177)
Avalik-õiguslikud võlausaldajad seevastu pöörasid nõuded täitmisele kohtutäituri abil ja olid 2007. aasta lõpuks sisse nõudnud kokku 28,76 miljonit Poola zlotti (vt punkt 41).
(178)
Seepärast leiab komisjon, et aastatel 1998-2007 sai PZL Hydral võrreldavaid hüvesid kahelt eraõiguslikult võlausaldajalt, st […] pangalt ja […] pangalt, kes olid kõnealuse äriühingu suhtes makse koguvate avaliku sektori asutustega võrreldes mitte ainult sarnases, vaid tegelikult neist paremas olukorras.
(179)
Samuti leiab komisjon, et nii era- kui ka avalik-õiguslike võlausaldajate otsus mitte algatada PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust oli põhjendatud, sest äriühingul olid pärast võlgade tasumist head väljavaated taastada lennundus- ja kaitsealase tegevuse elujõulisus, nagu on öeldud 1998. aastal koostatud strateegias (vt punkt 54).
(180)
Seepärast ei andnud makse koguvatele avaliku sektori asutustele võlgnetavate summade sisse nõudmata jätmine aastatel 1998-2007 PZL Hydralile eelist, sest riigiasutused käitusid sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, ja seega ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
VIII.3 PZL Hydrali avalik-õiguslike kohustuste tagasimaksmine (2007-2010)
(181)
Pärast […]-ga peetud erastamisläbirääkimiste nurjumist arveldasid peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st […] pank ja […] pank, oma nõuded PZL Hydrali vastu.
(182)
Eraõiguslike võlausaldajate nõuded arveldati vastavalt 2003. aasta aprillis ([…] pank) ja 2006. aasta novembris ([…] pank). Vaatamata kvaliteetsetele tagatistele nõustus […] pank 4 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 51,6 miljoni Poola zloti suuruse võla ja […] pank nõustus 11,5 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 86,4 miljoni Poola zloti suuruse võla (vt punktid 31 ja 33).
(183)
Makse koguvad avaliku sektori asutused sõlmisid 2007. aastal ARP ja PZL Hydraliga võlgade tasaarveldamise kokkuleppe, mis liideti 2007. aastal ümberkorralduskavale. Kõnealune kokkulepe koosnes neljast olulisest osast:
-
PLZ Hydral tasub kõik uued maksud, tasud ja osamaksed õigeaegselt;
-
PZL Hydral tasub osa tasumata kohustustest osamaksetena; ülejäänud summa tasumine lükatakse edasi seni, kuni PZL Hydral on müünud oma tütarettevõtjad ja vara;
-
PLZ Hydral müüb kõik oma tütarettevõtjad ja vara ning kasutab saadud tulu võlgade tagasimaksmiseks;
-
PZL Hydrali lennundus- ja kaitsealane tegevus eraldatakse ja antakse üle tütarettevõtjale PZL Wrocław, mis seejärel erastatakse, ja saadud tulust tasutakse avalik-õiguslikele võlausaldajatele. PZL Hydral on seejärel n-ö tühi kest, mis likvideeritakse.
(184)
Kooskõlas müügi hinnanguliste tuludega aastatel 2007-2010 nähti ümberkorralduskavas ette, et makse koguvatele avaliku sektori asutustele makstakse tagasi 120,8 miljonit Poola zlotti (vt punkt 61). Tagantjärele ilmnes, et hinnang oli täpne, sest 2010. aastal oli see summa 122,3 miljonit Poola zlotti (vt punkt 133).
(185)
Komisjon märgib, et ümberkorralduskavas oli ette nähtud ka kaks kapitalisüsti PZL Hydralile, mille eesmärk oli suurendada rahasummat, mida saaks kasutada varasemate kohustuste tasumiseks. Kapitalisüstide lülitamiseks ümberkorralduskavasse oli vaja komisjoni eelnevat nõusolekut; seepärast oli avalik-õiguslikele võlausaldajatele ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudes teada, et kõnealuste täiendavate summade kavasse lülitamine ei ole lõplik ega kindel.
(186)
Samuti märgib komisjon, et ümberkorralduskava ei sisalda lõplikku otsust selle kohta, kuidas tulud eri avalik-õiguslike võlausaldajate vahel jagatakse. Jagamine pidi toimuma pärast tütarettevõtjate ja vara müüki tegelike müügitulude alusel, võttes arvesse eri avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatisi.
(187)
Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate 2007.-2010. aasta tegevuse hindamisega leiab komisjon, et hinnata tuleb avalik-õiguslike võlausaldajate kahte eri otsust: esiteks 2007. aasta otsus nõustuda ümberkorralduskavaga ja teiseks 2010. aasta otsus nõustuda kohustuste lõpliku arveldamisega, nagu on näidatud käesoleva otsuse tabelis 26.
(188)
Euroopa Kohtu praktika kohaselt peab komisjon sellises olukorras kohaldama eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit, st selleks, et otsustada, kas raskustes oleva äriühingu poolt avalik-õiguslikule asutusele võlgnetava summa vähendamine kujutab endast riigiabi, tuleb kõnealust asutust võrrelda eraõigusliku võlausaldajaga, kes püüab sisse nõuda summat, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb (40).
(189)
Kohtupraktikas on siiski sedastatud, et kui äriühing, kelle majanduslik olukord on oluliselt halvenemas, teeb olukorra parandamiseks ja pankroti vältimiseks oma võlausaldajatele ettepaneku sõlmida kokkulepe või mitu kokkulepet võlgade ümberkorraldamiseks, peab iga võlausaldaja tegema otsuse, võttes ühelt poolt arvesse summa, mille ta kavandatud kokkuleppe alusel saab, ja teiselt poolt summa, mille ta võib saada äriühingu likvideerimise korral. Otsust mõjutavad mitu tegurit, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelisõigusega või eelisõiguseta nõude omanikuna, tema kasuks seatud võimalike tagatiste laad ja suurus, hinnang sellele, kui tõenäoline on äriühingu elujõulisuse taastamine ja kui suur on oht, et võlausaldaja kahjum suureneb, kui elujõulisust ei taastata, ja kui suur on summa, mille ta saaks likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub äriühingu varade müügimaksumusest üksnes hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellisel juhul ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja jaoks tõesti mingi ohverdus (41).
(190)
Komisjon märgib, et makse koguvate avaliku sektori asutuste nõuete arveldamise tingimused erinevad kahe eraõigusliku panga nõuete arveldamise tingimustest.
(191)
Esiteks valisid erapangad kohese väljamaksmise, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused nõustusid ootama PZL Hydrali vara ja tütarettevõtjate müügi tulemusi.
(192)
Teiseks on makse koguvate avaliku sektori asutuste eeldatav sissenõudmismäär oluliselt suurem erapankade sissenõudmismäärast: […] pank sai tagasi 7 % ja […] pank sai tagasi 13 %, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused võisid 122,3 miljonit Poola zloti suuruse müügitulu alusel eeldatavalt tagasi saada 38,5 %.
(193)
Komisjon peab eespool punktides 188 ja 189 kirjeldatud põhimõtteid kohaldades hindama, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks teinud avalik-õiguslike võlausaldajatega sarnase otsus ja nõustunud 2007. aasta ümberkorralduskavaga, mis erineb eraõiguslike võlausaldajate saavutatud arvelduskokkuleppest.
(194)
Esiteks märgib komisjon, et avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised olid piiratud ja erapankade tagatistest madalama kvaliteediga (vt eespool tabelid 16-20). Seepärast olid avalik-õiguslikud võlausaldajad läbirääkimistel halvemas olukorras. Samas suurenes nende tagatiste väärtus pärast eraõiguslike võlausaldajate nõuete arveldamist oluliselt, andes neile täiendava kindluse, et isegi kui ümberkorralduskava tulemused on oodatust halvemad, rahuldatakse vara arvel siiski vastuvõetav osa nende nõuetest.
(195)
Teiseks märgib komisjon, et ümberkorralduskava aluseks olevate eelduste alusel võisid avalik-õiguslikud võlausaldajad eeldada, et saavad tagasi tunduvalt suurema osa neile võlgnetavatest summadest kui kiire arveldamise valinud eraõiguslikud võlausaldajad.
(196)
Kolmandaks märgib komisjon, et PZL Hydral ja PZL Wrocław kinnitasid eraõiguslikele võlausaldajatele, et kõik uued kohutused tasutakse õigeaegselt.
(197)
Neljandaks märgib komisjon, et tasumata kohustuste puhul nõustus PZL Hydral maksegraafikuga, mille kohaselt tuli osa võlast tagasi maksta osamaksetena ja ülejäänud pärast seda, kui on selgunud vara ja tütarettevõtjate müügist saadav tulu. Kõnealused maksed olid oluline edasiminek võrreldes võlgade tasumisega enne ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudmist: 2008. aastal, st esimesel ümberkorralduskava rakendamise aastal, maksis PZL Hydral tagasi 54,6 miljonit Poola zlotti võrreldes 9,5 miljoni Poola zlotiga, mis maksti tagasi 2007. aastal (vt tabel 21).
(198)
Komisjon leiab, et PZL Hydrali kõnealuseid tagatisi ja kinnitusi arvesse võttes tegutsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu võrreldavas olukorras oleks tegutsenud eraõiguslik võlausaldaja.
(199)
Samuti märgib komisjon, et kuna läbirääkimised […] ja […]-ga nurjusid (vt punkt 94), kestis ümberkorralduskava tegelik rakendamine algselt kavandatust kauem. Komisjon leiab, et see oli oht, mis kaasnes makse koguvate avaliku sektori asutuste nõusolekuga ümberkorralduskavale.
(200)
PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajate vahelist kohustuste lõplikku arveldamist on kirjeldatud tabelis 26. Pärast seda, kui […] oli teinud pakkumise ja PZL Wrocławi müügihind oli kindlaks määratud, nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad kohustuste arveldamisega PZL Hydrali vara müügi arvel ilma kapitalisüstideta kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning võttes arvesse nende nõuete väärtust ja tagatiste kvaliteeti (vt punkt 96).
(201)
Seepärast peab komisjon kindlaks tegema, kas kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on kapitalisüstideta müügi korral paremas olukorras kui pankroti korral ja kas müük […]-le on parim müügivõimalus, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad eeldada.
(202)
Kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad saavad tagasi rohkem kui eraõiguslikud võlausaldajad (vt punkt 134), välja arvatud rahandusministeerium, kellel ei olnud siiski ühtegi tagatist ja keda ei saa seega võrrelda esimese järjekorra tagatisi omavate eraõiguslike võlausaldajatega (vt punktid 32 ja 34).
(203)
Samuti tuleks märkida, et ARP tellitud Ernst&Young’i uuringus võrreldi summasid, mille iga avalik-õiguslik võlausaldaja võis saada pankroti korral ja müügi korral (mis toimus 2010. aastal) (vt punkt 137). Uuringus leitakse, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on müügi korral paremas olukorras.
(204)
Komisjon hindas punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused peavad paika ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes käitusid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu oleks võrreldavas olukorras käitunud eraõiguslik võlausaldaja.
(205)
Komisjon märgib esiteks, et Ernst&Young’i uuringus kasutati eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamiseks meetodina Euroopa kohtute asjaomast praktikat ja võeti arvesse iga avalik-õigusliku võlausaldaja seisundit, tema tagatisi, nende järjekorda ja summat, mis ta saaks tagasi likvideerimise korral.
(206)
Käesoleva otsuse tabel 26 näitab, et vastavalt kõnealusele hinnangule on kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad (sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) PZL Hydrali kogu vara müügi korral paremas olukorras, st nad kõik saavad tagasi suurema osa tasumata kohustustest, kui nad saaksid likvideerimisega lõppeva pankrotistsenaariumi korral, võttes arvesse avalik-õiguslike võlausaldajate järjekorda ja nende vastavaid tagatisi (vt punkt 134).
(207)
Seejärel kontrollis komisjon Ernst&Young’i väljatöötatud pankrotistsenaariumi paikapidavust. Hinnangus lähtuti sellest, et PZL Hydrali väärtus on null, sest tema kohustused ületasid tunduvalt tema vara ja tütarettevõtjate väärtust. Seepärast oleks iga võlausaldaja saanud pankrotistsenaariumi korral tagasi ainult osa tagatisega kaetud tasumata kohustustest niivõrd, kuivõrd tema järjekord võimaldas tal saada kasu tagatud vara likvideerimisväärtusest.
(208)
Tabelites 16-20 on esitatud kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised. Punktis 131 on näidatud seda, mil määral PZL Hydrali pankroti väljakuulutamise korral rahuldataks iga avalik-õigusliku võlausaldaja nõuded tema tagatise arvel, võttes arvesse selle järjekorda. Kinnisvara kiirmüügiväärtuse hindamiseks kasutas Ernst&Young äriühingu vara jooksvat õiglast väärtust vastavalt punktile 30 ja kooskõlas materiaalset põhivara käsitleva rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 16 (42). Komisjon märgib, et kõnealuse rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine on Euroopa Liidus kohustuslik ja seega on see sobiv alus likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon leiab olevat mõistliku, et pankroti korral väheneb kõnealuse vara väärtus kiirmüügil varade eraldi müügi tõttu 50 %, et tegevuse jätkuvuse reeglit ei ole võimalik kohaldada, sest majanduskriisi tõttu on nõudmine tööstusvarade järele vähenenud, ja et kõnealune väärtus on suurem kui Poolas pankrotivara müügist saadav keskmine tulu, mis on 26,86 % võrreldes vara õiglase väärtusega.
(209)
Komisjon leiab, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on […]-le müügi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral.
(210)
Veel tuleb kindlaks teha, kas […] pakkumine on parim pakkumine, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võisid oodata. Komisjon märgib, et kui 2009. aasta esimesel poolel selgus, et […] pakkumise tingimusi ei olnud täidetud, oli […] ainus PZL Wrocławi aktsiate ostust huvitatud ostja. Vaatamata pakkumiskutse avaldamisele ja võimalike investorite aktiivsele otsimisele alates 2008. aasta maist (vt punkt 90 ja sellele järgnevad punktid), ei tundnud ostu vastu huvi ükski muu investor. Seepärast ei olnud avalik-õiguslikel võlausaldajatel mõistlikku alust arvata, et mõni muu investor pakub tulevikus paremat hinda.
(211)
Seda arvesse võttes leiab komisjon, et nõustudes 2010. aastal tabelis 26 näidatud arveldamisega, käitusid avalik-õiguslikud võlausaldajad sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, kes püüab tagasi saada summasid, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb. Avalik-õiguslikud võlausaldajad ei andnud seega PZL Hydralile eelist. Järelikult ei kujuta tasumata kohustuste arveldamine avalik-õiguslike kohustuste osalise kustutamise vormis, nagu on näidatud Ernst&Young’i uuringus, endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
VIII.4 PZL Wrocławi suhtes võetud meetmed
(212)
Komisjon peab otsustama, kas 2007. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon kindlaks tegema, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel ja kui mitte, siis millistel tingimustel ta oleks seda teinud (edaspidi „turumajandusliku investeerimise põhimõte”) (43).
(213)
Komisjon sõnul tuleks selleks, et teha kindlaks, kas laen, mille annab riigiasutus, kes juba on äriühingu osanik, on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, võrrelda tema investeeringut sellise eraõigusliku valdusettevõtja või eraettevõtjate rühma investeeringutega, kes järgib struktuuripoliitikat ja juhindub pikaajalistest eesmärkidest (44).
(214)
Komisjon on seisukohal, et ARP ei ole äriühinguväline võlausaldaja, kes investeerib selleks, et saada intressimäära näol kasumit oma investeeringult saadava tulu alusel, vaid aktsionär, kellel on rohkem kui 90 % osalus PZL Hydralis, kellel omakorda on 100 % osalus PZL Wrocławis. Seepärast tuleb kindlaks teha, kas erainvestor oleks andnud 2007. aasta laenu samadel tingimustel.
(215)
Seoses PZL Wrocławile antud 2007. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte rahalistes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses (vt punktid 47 ja 48). Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud Poola kaitseministeeriumiga, kellega äriühingul olid pikaajalised ärisuhted.
(216)
Komisjon märgib, et ARP lootis tagada oma investeeringult saadava tulu, konverteerides võlad […] %-ks aktsiateks ja müües seejärel selle PZL Wrocławis oleva osaluse erainvestorile (hinnanguliselt […] eest), nagu on märgitud ümberkorralduskavas.
(217)
ARP võttis arvesse pooleliolevaid läbirääkimisi […]-ga (vt punkt 74).
(218)
Selleks et teha kindlaks, kas ARP tegutses kooskõlas erainvestori põhimõttega, tuleb kindlaks määrata, millist müügihinda võis ARP oma osaluse eest saada, milline oli riskitase ja kas müügist tulenev investeeringutasuvus oli piisav võrreldes ARP võetud riskiga.
(219)
ARP tellis enne laenu andmist sõltumatult eksperdilt uuringu, et määrata kindlaks PZL Wrocławi väärtus pärast selle eraldamist PZL Hydralist (vt punkt 66).
(220)
Komisjon hindas kõnealust uuringut kriitiliselt ja leidis, et oli mõistlik eeldada vähemalt […] suurust müügihinda (vt punkt 71 ja sellele järgnevad punktid). Müües ligikaudu […] % aktsiatest, võis ARP eduka müügi korral eeldada vähemalt 48,5 miljoni Poola zloti suurust kasumit.
(221)
Komisjon tunnistab, et iga erastamine kätkeb endas alati suuri riske. Käesoleval juhul oli esimene katse juba nurjunud. Samas märgib komisjon, et lennundus- ja kaitsealal tegutseva Poola äriühingu üldised väljavaated olid suhteliselt kindlad, võttes arvesse Poola relvajõudude pooleliolevaid missioone välismaal ja Poola kaitsevõimega seotud kohustusi NATO ees. Lisaks on erilubade nõuet arvesse võttes takistused asjaomasesse turusegmenti sisenemisel väga suured, mis omakorda suurendab kogenud ettevõtjate atraktiivsust.
(222)
Samuti oli eeldatav investeeringutasuvus komisjoni sõnul piisavalt suur, et õigustada suhteliselt kõrget riski, ja ARP-l oli lisaks seadmetele seatud tagatis registerpandi näol summas 5,5 miljonit Poola zlotti ning […] % aktsiatele seatud käsipandi näol (vt punkt 65).
(223)
Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2007. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(224)
Komisjon peab otsustama, kas 2008. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks kohaldab komisjon erainvestori põhimõtet vastavalt punktidele 212-214 ja neis selgitatud põhjustel.
(225)
Seoses PZL Wrocławile antud 2008. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte majanduslikes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses. Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud kaitseministeeriumiga väärtusega […] (vt punkt 48). Komisjon on seisukohal, et kõnealune laen anti konkreetselt kaitseministeeriumi suurenenud tellimuste täitmiseks. Lisaks sai äriühing 2008. aastal raha erasektori vahenditest kasutusrendi näol (vt punkt 87).
(226)
Komisjon märgib, et ARP andis 2008. aasta laenu veidi aega enne […]-ga PZL Wrocławi müügi üle peetavate läbirääkimiste eeldatavat lõppemist (vt punkt 74). ARP eesmärk oli anda üleminekulaen ajaks enne tehingu sõlmimist, mil PZL Wrocław pidi kiiresti suurendama tootmisvõimsust, et toime tulla kaitseministeeriumi suurenenud tellimustega. Seega püüti ARP laenuga peamiselt tagada, et äriühing kasutab ära oma ärivõimalused enne […]-ga tehingu sõlmimist ja et tehingu sõlmitakse kiiresti.
(227)
Komisjon märgib, et laen piirdus 4 miljoni Poola zlotiga, st summaga, mis oli vajalik, et omandada kaitseministeeriumi täiendavate tellimuste täitmiseks vajalik vara.
(228)
Lisaks märgib komisjon, et laen oli tagatud registerpandiga, mis oli seatud masinatele summas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja ärilepingutest saadavale tulule seatud käsipandiga summas 5,2 miljonit Poola zlotti, ning et laen anti muutuva intressimääraga, mis võrdus komisjoni avaldatud kohaldatava viiteintressiga (vt punkt 83). Sellele vaatamata kontrollis ARP enne 2008. aasta laenu andmist PZL Wrocławi majanduslikku olukorda ja leidis, et äriühing on kasumlik. ARP võis seega eeldada, et PZL Wrocław toodab piisavalt rahavooge, et laen tagasi maksta ja et ARP saaks oma investeeringult tulu.
(229)
Komisjon märgib, et äriühingut müüva enamusaktsionäri puhul on tavapärane, et antakse väike üleminekulaen, kui see on vajalik ärivõimaluste ärakasutamiseks ja sujuva müügi tagamiseks. Komisjon on seisukohal, et ARP andis 2008. aasta laenu sellist loogikat järgides ja pealegi oli laen nõuetekohaselt tagatud ning selle intressimääraks oli viiteintress.
(230)
Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2008. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(231)
Nõustudes võla aktsiateks konverteerimisega ja andes seejärel kogu aktsiate müügist saadud tulu PZL Hydralile, et viimane saaks arveldada avaliku sektori asutustele tasumata kohustused vastavalt ümberkorralduskavas sätestatule, loobus ARP võlgade tagasinõudmisest 17,2 miljoni Poola zloti ulatuses ja sai tagasi ainult [ 1 053 196,36 Poola zlotti].
(232)
Tuleb kindlaks teha, kas ARP andis võlgade aktsiateks konverteerimisega PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon otsustama, kas ARP järgis kõnealust tehingut tehes punktides 188 ja 189 määratletud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit.
(233)
Komisjon märgib esiteks, et […] 2009. aasta pakkumine […] oli […] võrra madalam kui […] 2008. aasta pakkumine. Komisjon on seisukohal, et kõnealuses erinevuses kajastub PZL Wrocławi olukorra halvenemine - äriühing, mis oli 2008. aastal olnud kasumlik ja heade väljavaadetega, sattus 2009. aastal peamiselt kaitseministeeriumi tellimuste vähenemise tõttu raskustesse.
(234)
Samuti märgib komisjon, et ARP ei lootnud leida võlgade aktsiateks konverteerimise tulemusel omandatud PZL Wrocławi aktsiatele muud ostjat kui […] (vt punkt 210). Tehingu edukust silmas pidades pidi ARP tagama, et suudab arveldada avalik-õiguslike võlausaldajate kohustused nende kasuks PZL Wrocławi varale seatud hüpoteekide ulatuses, sest muidu ei oleks ta saanud täita oma kohustust anda kõik varad üle nii, et need ei oleks koormatud tagatisega.
(235)
Lisaks sellele, kui PZL Wrocławi müük, millel põhines avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamine nende osalise tagasimaksmisega, ei oleks õnnestunud, oleks maksuhaldur pööranud oma nõuded vastavalt maksuseadustikule täitmisele (vt punkt 144). Võttes arvesse PZL Wrocławi majanduslikku olukorda, oleks müügikokkuleppe nurjumise tagajärjeks olnud PZL Wrocławi pankrot (vt punkt 52).
(236)
Seepärast leiab komisjon, et ainus alternatiiv tegelikule loobumisele 17,2 miljonist Poola zlotist oleks olnud PZL Wrocławi ja PZL Hydrali likvideerimine.
(237)
Ernst&Young’i uuringu lisas hinnati nimetatud kahte stsenaariumi. Punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes hindas komisjon Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused on paikapidavad ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes tegutses ARP sarnaselt võrreldavas olukorras olevale eraõiguslikule võlausaldajale.
(238)
Uuringus leitakse, et pankroti korral ei saaks eelisõiguseta võlausaldajad midagi, sest paljud varad on koormatud pantide ja hüpoteekidega ja lisaks sai maksuhaldur pöörata oma nõuded PZL Wrocławi vastu täitmisele (vt punkt 143 ja sellele järgnevad punktid). Komisjon kinnitas kõnealust teavet, uurides PZL Wrocławi finantsaruandeid ja analüüsides Poola seaduste rakendamist, ning jõudis järeldusele, et Ernst&Young’i hinnang on põhjendatud.
(239)
Seepärast leiab komisjon, et 2008. aasta laenu tagatiseks olev saadaolevatele summadele seatud käsipant on likvideerimisstsenaariumi korral väärtusetu. Lisaks on likvideerimise korral väärtusetu […] % aktsiatele seatud pant, sest aktsiad ise on väärtusetud.
(240)
Selleks et kindlaks määrata likvideerimisstsenaariumi korral ARP saadavad summad, tuleb seega hinnata, millist kasumit saaks ARP tema kasuks registerpantidega koormatud vara müügist.
(241)
Ernst&Young’i uuringu lisas märgitakse, et 2007. aasta laenu tagamiseks ARP kasuks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2007. aastal 5,5 miljonit Poola zlotti, samas kui 2008. aasta laenu tagamiseks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2008. aastal 2,8 miljonit Poola zlotti.
(242)
Ernst&Young’i uuringu lisas võeti ARP kasuks seatud registerpantide likvideerimisväärtuse hinnangu aluseks PZL Wrocławi auditeeritud finantsaruannetes kajastatud vara arvestuslik väärtus (vt punktid 151 ja 152) 31. jaanuari 2010. aasta seisuga, st 2,1 miljonit Poola zlotti.
(243)
Komisjon leiab, et liikuva materiaalse põhivara (mis oli 2007. ja 2008. aasta laenude tagatiseks) auditeeritud finantsaruannetes kajastatud arvestuslik väärtus on sobiv lähtekoht nende likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon märgib esiteks, et PZL Wrocław hindamiseks 2008. aastal tehtud uuringus varade arvestusliku väärtuse ja netoväärtuse vahel ilmnenud suure erinevuse põhjuseks oli kinnisvara väärtuse oluline suurenemine. Masinate väärtust ei korrigeeritud. Teiseks märgib komisjon, et pandi seadmise ja hindamise vahelist lühikest ajavahemikku arvesse võttes puuduvad muud viited sellele, et arvestuslik väärtus ei kajasta õigesti masinate hinnangulist väärtust.
(244)
Ernst&Young’i uuringu lisas väidetakse, et likvideerimise korral oleks kõnealune vara müüdud kiirmüügil 50 % hinnaalandusega ja seepärast on vara eeldatav väärtus 1 053 196,36 Poola zlotti. Komisjon tunnistab, et selline vara nagu masinad, mis likvideerimise käigus müüki pannakse, müüakse tavaliselt arvestuslikust väärtusest madalama hinnaga.
(245)
Komisjon leiab, et 50 % hinnaalandus on Ernst&Young’i uuringus nimetatud ja eespool punktis 147 kirjeldatud põhjustel õigustatud. Eelkõige leiab komisjon, et varade hüpoteetilist väärtust pankroti korral hinnati meetodiga, mida võib pidada asjakohaseks, et hinnata laenaja vastu esitatud nõuete realiseerimismaksumust pankrotiohu korral, võttes arvesse müüdavate masinate konkreetset tüüpi ning asjaolu, et need müüakse konkreetsele ostjale (kaitseministeeriumile), kes vähendab kulusid vajaduse tõttu kohandada oma tegevust vastavalt majanduskriisist tulenevale maksutulude vähenemisele.
(246)
Seepärast leiab komisjon käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal tema käsutuses olevale teabele tuginedes, et ARP tasumata laenude väärtus oli pankroti korral 1 053 196,36 Poola zlotti.
(247)
Müügistsenaariumi korral oli ARP tasumata laenude väärtus suurem, sest […] pakkus ARP-le [ 1 053 196,36 Poola zlotti].
(248)
Komisjon leiab, et ARP olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja oleks nõustunud loobuma 17,2 miljonist Poola zlotist, sest ta ei oleks saanud mõistlikult eeldada, et saab pankrotimenetluse korral rohkem tagasi. Kirjeldatud asjaoludele tuginedes on komisjon kindel, et ARP tegevus seoses võlgade aktsiateks konverteerimisega 2010. aastal oli kooskõlas erainvestori põhimõttega ja et võlgade aktsiateks konverteerimine ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
IX. KOKKUVÕTE
(249)
Komisjon märgib, et selliste kapitalisüstide (kogusummas 113 miljonit Poola zlotti) ametlik uurimine, millest Poola ametiasutused teatasid, kuid mille kohta esitatud teated nad tagasi võtsid, ei ole menetlusmääruse artikli 8 kohaselt enam vajalik.
(250)
Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramata jätmisega ja nende hilisema arveldamisega leiab komisjon, et avalik-õiguslikud võlausaldajad tegutsesid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Järelikult ei kujuta avalik-õiguslike võlausaldajate tegevus endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(251)
Komisjon leiab, et võlgade osaline aktsiateks konverteerimine, mille tööstusarengu agentuur kavandas muudetud ümberkorralduskava raames, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vastab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile. Samuti leiab komisjon, et PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest need on kooskõlas erainvestori põhimõttega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Komisjon on otsustanud lõpetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse seoses kapitalisüstidega summas 113 miljonit Poola zlotti, märkides, et Poola on teate tagasi võtnud ega jätka kõnealust abiprojekti.
Artikkel 2
1. Poola ametiasutustel PZL Hydrali vastu olevate nõuete osaline täitmisele pööramata jätmine aastatel 1998-2007 ja asjaomaste võlgade tasaarveldamine aastatel 2007-2010 ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
2. Laenud, mille ARP andis PZL Wrocławile 2007. aastal (12,5 miljonit Poola zlotti) ja 2008. aastal (4 miljonit Poola zlotti), ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
3. Laenude hilisem osaline kustutamine summas 17,2 miljonit Poola zlotti võlgade aktsiateks konverteerimise näol ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.
Brüssel, 4. august 2010