ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. června 2010
o daňových podporách poskytnutých Francií Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu a rybářským podnikům (státní podpora C 24/08, ex NN 38/07)
(oznámeno pod číslem K(2010) 3938)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/569/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek (3) v souladu s uvedenými články,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V rámci přezkoumání podpor poskytnutých Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu (dále „FPAP“) a rybářským podnikům, které vyústilo v rozhodnutí Komise 2008/936/ES (4), věděla Komise o existenci zvláštního daňového režimu ve prospěch FPAP a jeho členů.
(2)
Tento daňový režim nebyl během řízení, které vyústilo v rozhodnutí ze dne 20. května 2008, zkoumán, neboť se jednalo o novou skutečnost, která Komisi v okamžiku zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebyla známa (5).
(3)
Avšak vzhledem k tomu, že měla k dispozici dostatečně přesná fakta umožňující dospět k závěru o existenci ilegálních podpor, se Komise rozhodla provést předběžné posouzení těchto daňových podpor (6). Po skončení této analýzy zahájila formální vyšetřovací řízení těchto podpor rozhodnutím, které bylo rovněž přijato dne 20. května 2008 (7).
(4)
Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek ve lhůtě jednoho měsíce od data zveřejnění. Nebyla doručena žádná připomínka třetí zúčastněné strany.
(5)
Francie oznámila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 8. září 2008.
(6)
Francie dále dopisem ze dne 29. listopadu 2008, zaslaným v rámci řízení o navrácení podpor, které bylo předmětem rozhodnutí 2008/936/ES, sdělila, že FPAP byl dne 27. února 2008 zrušen a zbytek záloh od státu byl státu vrácen.
2. POPIS PODPORY
(7)
Ohledně podrobného popisu způsobu fungování a kroků FPAP odkazuje Komise na rozhodnutí 2008/936/ES.
(8)
Zvláštní daňový režim ve prospěch FPAP a jeho členů je popsán ve dvou dopisech francouzského ministerstva pro rozpočet, které byly předány Komisi po zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, jež vyústilo v rozhodnutí 2008/936/ES (8).
(9)
První dopis ze dne 5. února 2004 spadá do doby založení FPAP, jehož návrh stanov byl schválen zakládající valnou hromadou konanou dne 10. února 2004. V tomto dopise se uvádí, že:
„-
fond založený jako profesní odborový svaz nebude podléhat dani z příjmů právnických osob kvůli příspěvkům zaplaceným podnikateli v odvětví rybolovu a kvůli finančním výnosům z investování peněz,
-
zaplacené příspěvky bude možné odečíst od zdanitelného výsledku podnikatelů v odvětví rybolovu v roce jejich zaplacení. Výjimečně bude možné první příspěvky zaplacené nejpozději 30. března 2004 odečíst od výsledku hospodaření za rok 2003.“
(10)
Rovněž uvádí částky, které mohou být předmětem uvedeného odpočtu: roční příspěvek podnikatelů v odvětví rybolovu, kteří jsou členy fondu, který by bylo možné odečíst od zdanitelného příjmu, by se pohyboval mezi 1 000 a 15 000 EUR.
(11)
Druhý dopis ze dne 28. listopadu 2004 je zaměřen na odpočet příspěvků zaplacených členy od příjmů. Byl napsán v kontextu změny smluvní dohody zavazující FPAP a jeho členy, která měla napříště umožnit vracet členům zaplacené a nepoužité příspěvky.
(12)
Uvádí se v něm:
„-
příspěvky zaplacené členy na základě této nové dohody budou odčitatelné v roce jejich zaplacení do výše 10 000 EUR za rok pro jednoho člena, tato horní hranice bude zvýšena o 25 % z části výnosu, který se bude pohybovat mezi 40 000 a 80 000 EUR,
-
příspěvky zaplacené nad výše uvedené limity z titulu návrhu záruky poskytované fondem budou v plné výši odčitatelné od zdanitelného příjmu členů v roce jejich zaplacení.“
(13)
V tomto dopise je upřesněno, že „bilance tohoto experimentu“ má být hotová koncem roku 2006 a „budou posouzeny případné nezbytné úpravy“. Nejedná se tedy o trvalý daňový režim.
(14)
Dále, i když v dopise ze dne 28. listopadu 2004 se uvádí, že příspěvky se odečítají od zdanitelného příjmu v roce jejich zaplacení, nic neukazuje na to, že odpočet příspěvků zaplacených na začátku roku 2004 (až do konce března) z příjmů za rok 2003, jak to uvádí dopis ze dne 5. února 2004, by byl zpochybněn.
(15)
Z výše uvedených dvou dopisů vyplývá, že daňový režim poskytnutý ministerstvem financí FPAP a jeho členům má dva aspekty:
-
jednak osvobození FPAP od daně z příjmů právnických osob,
-
jednak možnost odečíst si od svých zdanitelných příjmů své příspěvky do tohoto fondu, vztahující se na členy FPAP.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(16)
Komise měla za to, že daňový režim, který francouzské orgány poskytly FPAP a jeho členům, by měl být, stejně jako v případě spisu C-9/06, analyzován z hlediska režimů státních podpor z hlediska výhod, které představuje jednak pro samotný FPAP a jednak pro členské rybářské podniky.
3.1 Existence státní podpory
3.1.1 Státní podpora ve prospěch FPAP
(17)
Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2008/936/ES, je třeba FPAP pokládat za podnik ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie. Skutečnost, že FPAP nevykonával výdělečnou činnost či že byl odborovým svazem, je v tomto směru bezpředmětná.
(18)
V důsledku toho se Komise domnívala, že daňový režim poskytnutý francouzskými orgány FPAP mu oproti soukromým investorům činným na termínovaných trzích s ropnými produkty poskytl dvojí výhodu:
-
za prvé, osvobození od daně z příjmů právnických osob, popsané v 9. bodě odůvodnění, jehož FPAP požívá, je snížením nákladů, které zpravidla zatěžují rozpočet podniků aktivních v této oblasti,
-
za druhé, daňové zvýhodnění poskytnuté členům FPAP, ať jakékoli povahy, je pobídkou k příspěvkům pro FPAP; umožňuje tak FPAP zvyšovat jeho finanční prostředky, zatímco ostatní podniky aktivní v této oblasti takového mechanismu nevyužívají.
(19)
Na konci svého předběžného šetření Komise považovala výhodu uvedenou v 17. bodě odůvodnění za poskytnutou státem a zahrnující vzdání se státních prostředků.
(20)
FPAP požíval, díky daňovým opatřením uvedeným v 17. bodě odůvodnění, oproti jiným společnostem působícím na termínovaných trzích finanční výhody, a to jak ve Francii, tak v jiných členských státech.
(21)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že právní základ umožňující FPAP využívat osvobození od daně z příjmů právnických osob je tvořen čl. 206 odst. 1a všeobecného daňového zákoníku (9), který umožňuje profesní odborové svazy za určitých podmínek od daní osvobodit. Za těchto okolností je možné, že FPAP zároveň využíval osvobození od daně z podnikání, jak jej stanoví článek 1447 téhož zákoníku ve prospěch subjektů využívajících osvobození uvedeného v čl. 206 odst. 1a téhož zákoníku.
3.1.2 Státní podpora ve prospěch rybářských podniků
(22)
Finanční zvýhodnění uvedené v 17. bodě odůvodnění umožnilo členským rybářským podnikům nakupovat palivo za zvýhodněnou sazbu díky činnosti prováděné FPAP na termínovaných trzích s ropnými produkty.
(23)
Možnost daná rybářským podnikům odečíst si od svých příjmů příspěvky pro FPAP měla za následek snížení jejich normální rozpočtové zátěže. O této možnosti odpočtu rozhodl ministr pověřený rozpočtem, takže ji lze připsat státu.
(24)
Podniky, které mohly provést odpočet uvedený v 22. bodě odůvodnění, požívaly vzhledem k jiným rybářským podnikům Unie finančního zvýhodnění. Stejným způsobem se toto finanční zvýhodnění dotklo obchodu mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(25)
Na druhou stranu, vzhledem k informacím obsaženým v „Podrobném způsobu použití Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu“, dokumentu, který byl rovněž předán v rámci formálního vyšetřovacího řízení podpory C-9/06, Komise konstatovala, že zatímco příspěvky do FPAP, stanovené na deklaratorním základě podle předpokládané spotřeby paliva na příští rok, byly vypočteny na vyšším základě než skutečná spotřeba, provedený daňový odpočet zůstal v celé výši majiteli plavidla. Tento systém představoval pro majitele plavidla podnět, aby nadhodnocovali svou potřebu krytí pouze s cílem využít daňového odpočtu.
(26)
Na základě téhož dokumentu Komise rovněž konstatovala, že někteří členové, jejichž činnost nesouvisela s rybolovem, ale kteří jsou „připraveni poskytnout odborovému sdružení morální podporu“, rovněž měli možnost využít daňového odpočtu na své příspěvky do FPAP, i když tyto nebyly určeny na záruční riziko.
3.2 Slučitelnost s vnitrostátním trhem
(27)
V této otázce Komise odkázala na analýzu provedenou v rozhodnutí 2008/936/ES. Komise se domnívala, že se jednalo o provozní podpory pro FPAP a rybářské podniky a že žádné ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jakéhokoli nástroje přijatého Komisí v oblasti státních podpor neumožňuje pokládat tyto podpory za slučitelné s vnitrostátním trhem.
(28)
V důsledku toho sdělila Komise Francii své vážné pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření s vnitrostátním trhem.
4. KOMENTÁŘE FRANCIE
4.1 Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků
(29)
Francie se domnívá, že daňová opatření ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou, protože příspěvky zaplacené rybářskými podniky do FPAP jsou součástí režijních nákladů těchto podniků pro výkon jejich činnosti. Takže na základě článku 39 všeobecného daňového zákoníku jsou tyto výdaje odčitatelné od zdanitelných příjmů. Odpočet těchto příspěvků tedy odpovídá provádění obecného opatření, a není tudíž státní podporou.
(30)
Francie uznává, že dopisy uvedené v 7. bodě odůvodnění neobsahují žádné informace o způsobu vracení příspěvků. Francie upřesňuje, že to ovšem neznamená, že toto vracení nemá daňový dopad. V souladu s principy obecného práva pro určení zdanitelného výsledku představuje vrácení těchto příspěvků rybářským podnikům, které jsou členy FPAP, výnos podléhající dani z příjmů právnických osob. Francie rovněž upřesňuje, že v případě, že cena paliva překročila horní hranici stanovenou v záruční úmluvě, kompenzace, kterou obdržely členské podniky FPAP, byla zahrnuta do zisku podléhajícího dani z příjmů. V důsledku toho neměly členské podniky žádný zájem nadhodnocovat své potřeby krytí, neboť by se to projevilo dodatečným zdaněním.
(31)
Na druhou stranu Francie uvádí, že selektivní povaha podpůrného opatření může být zdůvodněna povahou a ekonomikou systému. Mohou tak existovat zákonné důvody opravňující odlišný přístup a tedy i případně poskytnutí výhod, které z toho mohou vyplývat. Francie ovšem nepředložila nic, co by v tomto případě umožnilo zdůvodnit odlišné zacházení ve prospěch rybářských podniků.
4.2 Daňové opatření ve prospěch FPAP
(32)
Francie se domnívá, že osvobození od daně z příjmů právnických osob, kterého požíval FPAP, je odůvodněno jeho nevýdělečným účelem a jeho povahou profesního odborového sdružení.
(33)
Francie poznamenala, že toto je v souladu s právem Evropské unie. Předmětem daně z příjmů právnických osob je totiž zdanění výdělečné činnosti. Na základě této zásady Francie připomněla, že sama Komise ve svém sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) (dále „sdělení o přímém zdanění“) uvádí, že může být zdůvodněno povahou daňového systému, že neziskové podniky jsou osvobozeny od daně z příjmů.
5. POSOUZENÍ
(34)
Posouzení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení musí být zrevidováno a doplněno s ohledem na připomínky, které sdělila Francie dne 8. září a 29. listopadu 2008 (viz 5. a 6. bod odůvodnění).
(35)
Analýza byla provedena z hlediska dvojího cíle FPAP, jednak získat finanční opce na termínovaných trzích s ropou a jejími deriváty, a jednak vyplácet rybářským podnikům, které jsou jeho členy, rozdíl mezi průměrnou měsíční referenční cenou a „maximální krytou cenou“, nebo cenou 0,30 EUR za litr, podle období.
5.1 Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků
(36)
Dotčené daňové opatření spočívá v možnosti odečíst od zdanitelného příjmu příspěvky, které rybářské podniky zaplatily FPAP.
(37)
Francie se domnívá, že tento odpočet není státní podporou, protože tyto příspěvky spadají do kategorie režijních nákladů podniků a francouzský daňový systém stanoví odpočet těchto nákladů od zdanitelných příjmů. Z tohoto důvodu by se jednalo o zavedení obecného opatření a tento odpočet by nebyl státní podporou.
(38)
Komise konstatuje, že režijní náklady jsou skutečně odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku. Jedná se o obecné opatření platné pro všechny podniky, bez ohledu na oblast jejich činnosti. Tato možnost odpočtu by tedy spadala do kategorie daňových opatření otevřených pro všechny hospodářské subjekty, které jsou uvedeny v bodě 13 „sdělení o přímém zdanění“. Z tohoto titulu by takové opatření platné pro všechny podniky a všechny výroby nebylo státní podporou.
(39)
Francie vysvětlila, že odčitatelnost nákladů z titulu režijních nákladů se určuje podle předmětu nákladů. Pokud byly náklady vynaloženy v zájmu společnosti, jsou v zásadě odčitatelné. Příspěvky zaplacené profesním organizacím (odbory, obchodní komory atd.) jsou na základě definice výdaji v zájmu provozu a jsou vždy zahrnuty do odpočtu od zdanitelných příjmů. Protože FPAP je profesní odborová organizace, odpočitatelnost příspěvku spadá do stejné logiky.
(40)
Komise mimo jiné ve 20. bodě odůvodnění rozhodnutí 2008/936/ES uvedla, že „FPAP je zřízen jako společnost vzájemného pojištění nabízející svým členům jako protihodnotu za jejich příspěvky určitý počet služeb“.
(41)
Příspěvky na pojištění jsou tedy součástí nákladů, které podniky hradí, aby se zajistily před různými riziky. Riziko výkyvů cen ropy může být jedním z těchto rizik. Tyto výdaje jsou přímo spojené s prováděním profesní činnosti a nepřispívají ke zvyšování aktiv podniku; jsou rovněž odčitatelné od zdanitelných příjmů jako režijní náklady. Lze se tedy domnívat, že příspěvky do FPAP určené na riziko výkyvů cen ropy jsou odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku Francie. Za těchto podmínek se jedná o provádění obecného ustanovení. Tato možnost odpočtu tedy není státní podporou.
5.2 Daňové opatření ve prospěch FPAP
(42)
Komise konstatuje, že FPAP byl zrušen dne 27. února 2008. Daňová ustanovení ve prospěch FPAP skončila ke stejnému datu.
(43)
Komise rovněž uvádí, že po skončení likvidace FPAP definitivně ukončil veškerou ekonomickou činnost. Činnosti a aktiva FPAP nebyly převedeny na jiný podnik. Navíc prostředky, kterými FPAP mohl ještě disponovat k datu svého zrušení, byly vráceny státu přes OFIMER, veřejný subjekt financovaný státem.
(44)
Z těchto důvodů se Komise domnívá, i za předpokladu, že by daňová opatření ve prospěch FPAP představovala výhodu pro FPAP a narušení hospodářské soutěže, by takové narušení skončilo v okamžiku, kdy FPAP ukončil činnost nebo kdy skončila opatření v jeho prospěch. Za těchto okolností by rozhodnutí Komise o existenci takových daňových podpor a případné slučitelnosti s vnitrostátním trhem bylo zbaveno jakéhokoli praktického účelu.
(45)
V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení, zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, stalo vůči FPAP bezpředmětným.
6. ZÁVĚR
(46)
Na základě analýzy uvedené v části 5.1 Komise konstatuje, že daňové výhody poskytnuté členům FPAP nepředstavují státní podporu ve smyslu č. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(47)
Na základě úvah uvedených v části 5.2 Komise konstatuje, že řízení proti FPAP je bezpředmětné,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Daňová opatření poskytnutá Francií ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Formální vyšetřovací řízení zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ohledně daňových opatření ve prospěch FPAP je skončeno.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Francii.
V Bruselu dne 23. června 2010.
KOMISJONI OTSUS,
23. juuni 2010,
mis hõlmab Prantsusmaa poolt kalapüügiriskide ennetamise fondile ja kalandusettevõtjatele antavat maksuabi (riigiabi C 24/08 (ex NN 38/07))
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3938 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2010/569/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles palunud huvitatud isikutel vastavalt eespool nimetatud artiklitele esitada oma märkused (3)
ning võttes arvesse järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Kalapüügiriskide ennetamise fondile (FPAP) ja kalandusettevõtjatele antava abi läbivaatamise käigus, mille tulemusel võeti vastu komisjoni otsus 2008/936/EÜ, (4) sai komisjon teada kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavast maksustamise erikorrast.
(2)
Seda maksustamiskorda ei vaadeldud 20. mail 2008. aastal tehtud otsuse kohase menetluse käigus, sest tegemist oli komisjoni jaoks uue asjaoluga, millest ei oldud teadlik ametliku uurimismenetluse käivitamisel (5).
(3)
Kuna komisjon leidis, et tema käsutuses on piisavalt selged andmed ebaseadusliku abi olemasolu kindlakstegemiseks, otsustas ta teostada kõnealuse maksuabi esialgse läbivaatamise (6). Selle analüüsi tulemusena alustas komisjon samuti 20. mail 2008. aastal tehtud otsusega (7) kõnealuse abi ametliku uurimise menetlust.
(4)
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi kahe kuu jooksul alates otsuse avaldamisest. Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud.
(5)
Prantsusmaa esitas oma märkused ametliku uurimismenetluse avamise kohta 8. septembri 2008. aasta kirjas.
(6)
Lisaks sellele esitas Prantsusmaa otsuses 2008/936/EÜ käsitletud abi tagasinõudmiseks alustatud menetluse käigus oma 29. novembri 2008. aasta kirjas teabe, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevus lõpetati 27. veebruaril 2008 ja et riigi poolt fondile ettemaksuna tasutud summad tagastati.
2. ABIMEETMETE KIRJELDUS
(7)
Komisjon viitab kalapüügiriskide ennetamise fondi toimimisviisi ja tegevuse üksikasjaliku kirjeldamise osas otsusele 2008/936/EÜ.
(8)
Kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavat maksustamise erikorda kirjeldatakse kahes Prantsusmaa eelarveministeeriumi kirjas, millest teatati komisjonile pärast otsuse 2008/936/EÜ kohase uurimismenetluse alustamist (8).
(9)
Esimene neist kirjadest pärineb 5. veebruarist 2004 ning on seotud kalapüügiriskide ennetamise fondi asutamisega; fondi asutamiskogu kinnitas fondi põhikirja projekti 10. veebruaril 2004. See kiri sisaldab järgmist teavet:
„-
kutsealase ametiühinguna rajatava fondi suhtes ei kohaldata ettevõtlusmaksu kaluritest liikmete sissemaksete ja varade paigutamisest tuleneva finantskasumi pealt;
-
tasutud sissemaksed arvatakse maha kaluritest liikmete maksustatavat tulust maksete tasumise aastal. Erandkorras võetakse hiljemalt 30. märtsil 2004 tasutud sissemakseid arvesse 2003. aasta maksustatava tulu arvestamisel.”
(10)
Kirjas on samuti toodud teave nende summade kohta, mille puhul kõnealust mahaarvamist on võimalik rakendada: kaluritest liikmete iga-aastane sissemakse, mis arvatakse maksustatavast tulust maha, jääb vahemikku 1 000-15 000 eurot.
(11)
Teine kiri, mis pärineb 28. novembrist 2004, keskendub liikmete tasutud sissemaksete mahaarvamisele tuludest. Kiri on seotud kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete vahel sõlmitava tagatiskonventsiooni muutmisega, mille tulemusel sai võimalikuks liikmetele makstud, kuid kasutata jäetud sissemaksete tagastamine.
(12)
Kirjas on esitatud järgmine teave:
„-
käesoleva uue konventsiooni kohaselt liikmete poolt tasutud sissemaksed võib maha arvata jooksva maksustamisaasta maksustatavast tulust kuni 10 000 euro ulatuses ühe liikme kohta, kusjuures seda piirmäära suurendatakse 25 % võrra tulu osas, mis jääb vahemikku 40 000-80 000 eurot;
-
fondi poolt rakendatud tagatisprojekti raames tasutud sissemaksed, mille suurus ületab eespool nimetatud piirsummasid, võib liikmete jooksva maksundusaasta maksustatavast tulust täielikult maha arvata.”
(13)
Kirjas täpsustatakse, et „kokkuvõte selle katselise korra kohta” koostatakse 2006. aasta lõpuks, ja „uuritakse, kas seda on vaja muuta”. Seega ei ole tegemist alalise maksustamiskorraga.
(14)
Kuigi 28. novembri 2004. aasta kirjas on märgitud, et sissemaksed arvatakse maha nende maksmise aasta maksustatavast tulust, ei viita ükski asjaolu sellele, et 2004. aasta alguses (kuni märtsi lõpuni) tehtud sissemaksete mahaarvamist 2003. aasta tuludest, mida lubati 5. veebruari 2004. aasta kirjaga, oleks seatud kahtluse alla.
(15)
Seega tuleneb kahest eespool nimetatud kirjast, et rahandusministeeriumi poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatav maksustamiskord hõlmab kaht aspekti:
-
kalapüügiriskide ennetamise fond on vabastatud ettevõtlusmaksust,
-
kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmete suhtes kohaldatakse võimalust arvata maksustavast tulust maha fondile tehtud sissemaksed.
3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALUSTAMISE PÕHJENDUSED
(16)
Komisjon oli seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavat maksustamiskorda tuleb samalaadselt dokumendis C-9/06 käsitletud juhuga analüüsida lähtuvalt sellest, milliseid eeliseid riigiabi andmise kord annab nii kalapüügiriskide ennetamise fondile endale kui ka sellega liitunud kalandusettevõtjatele.
3.1. Riigiabi olemasolu
3.1.1. Kalapüügiriskide ennetamise fondile antav riigiabi
(17)
Otsuses 2008/936/EÜ on märgitud, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tuleb Euroopa Liidu konkurentsiõiguse seisukohalt käsitada ettevõtjana. Asjaolu, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevusega ei taotleta tulu või et tegemist on ametiühinguga, ei ole siinkohal oluline.
(18)
Sellest lähtuvalt leidis komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksustamiskord andis fondile teiste naftatoodete futuuriturgudel tegutsevate erainvestoritega võrreldes kahekordse eelise:
-
esmalt on põhjenduses 9 nimetatud ettevõtlusmaksust vabastamise näol tegemist kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate eelarve tavapärase finantskoormuse kergendamisega;
-
teiseks ärgitab kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmete suhtes kohaldatav maksusoodustus, hoolimata selle olemusest, neid ettevõtjaid panustama kalapüügiriskide ennetamise fondi tuludesse, võimaldades seega kalapüügiriskide ennetamise fondil suurendada oma varasid, samas kui teistel antud valdkonnas tegutsevatel ettevõtjatel sellist mehhanismi ei ole.
(19)
Läbiviidud eeluurimise tulemusena leidis komisjon, et valitsus on heaks kiitnud põhjenduses 17 nimetatud eelise ning et selle kohaldamisega kaasneb riigi ressursside vähenemine.
(20)
Ja lõpuks on kalapüügiriskide ennetamise fond põhjenduses 17 esitatud maksundusmeetmete tõttu saanud finantseelised võrreldes teiste futuuriturgudel tegutsevate ettevõtjatega nii Prantsusmaal kui teistes liikmesriikides.
(21)
Ametliku eeluurimismenetluse alustamise otsuses märkis komisjon, et õiguslik alus, mis võimaldab kalapüügiriskide ennetamise fondil saada tulumaksuvabastust, on üldise maksuseadustiku (9) artikli 206 lõige 1a, mis lubab kohaldada ametiühingute suhtes teatavatel tingimustel maksuvabastust. Sel juhul on võimalik ka see, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatakse ka vabastust kutsealamaksust, nagu see on sätestatud kõnealuse seadustiku artiklis 1447 selliste asutuste osas, kelle suhtes kohaldatakse seadustiku artikli 206 lõikes 1a sätestatud maksuvabastust.
3.1.2. Kalandusettevõtjatele antav riigiabi
(22)
Tänu kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevusele naftatoodete futuuriturgudel võimaldas põhjenduses 17 nimetatud finantssoodustus fondiga liitunud kalandusettevõtjatel osta mootorikütust soodushinnaga.
(23)
Kalandusettevõtjatele antud õigus arvata oma tuludest maha kalapüügiriskide ennetamise fondile makstud sissemaksed kergendas nende ettevõtjate eelarvete tavapärast finantskoormust. Kuna õiguse aluseks oli eelarveküsimustega tegeleva ministri otsus, on tegemist riigi antava soodustusega.
(24)
Ettevõtjad, kellel oli õigus teha põhjenduses 22 nimetatud mahaarvamisi, said finantseelised võrreldes Euroopa Liidu teiste kalandusettevõtjatega. Ühtlasi mõjutasid need finantseelised liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustasid või ähvardasid kahjustada konkurentsi. Seetõttu on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(25)
Teiselt poolt, võttes arvesse abi C-9/06 ametliku uurimise käigus levitatud dokumendis „Kalapüügiriskide ennetamise fondi üksikasjalik kasutusjuhend” toodud teavet, leidis komisjon, et kui kütuse eeldataval kulul põhineva deklaratsiooni alusel järgmiseks aastaks arvestatavate kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtavate sissemaksete arvestuslik alus osutus suuremaks kui tegelik kütusekulu, jäi laevaomanikule ikkagi õigus teha tulust mahaarvamine täies ulatuses. Selline põhimõte võis innustada laevaomanikke näitama oma tagatisvajadust ülemääraselt suurena üksnes eesmärgiga kasutada sellest tulenevat maksusoodustust.
(26)
Sama dokumendi põhjal leidis komisjon, et teatavatel fondi liikmetel, kelle tegevus ei olnud seotud kalandusega, kuid kes „soovisid ametiühingule avaldada moraalset toetust”, oli samuti võimalus arvata oma tuludest maha kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtud sissemaksed isegi juhul, kui need ei olnud seotud tagatisriskiga.
3.2. Kokkusobivus siseturuga
(27)
Selles küsimuses viitab komisjon otsuses 2008/936/EÜ esitatud analüüsile. Komisjon leidis, et tegemist on kalapüügiriskide ennetamise fondile ja kalandusettevõtjatele antava tegevusabiga ja mitte ükski Euroopa Liidu toimimise lepingu säte ega muu komisjoni poolt riigiabide valdkonnas vastuvõetud õiguslik vahend ei võimalda pidada sellist abi siseturuga kokkusobivaks.
(28)
Selles lähtuvalt tegi komisjon Prantsusmaale teatavaks oma tõsised kahtlused kõnealuse abi siseturuga kokkusobivuse kohta.
4. PRANTSUSMAA MÄRKUSED
4.1. Kalandusettevõtjate suhtes kohaldatav maksundusmeede
(29)
Prantsusmaa on seisukohal, et kalandusettevõtjate suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga, kuivõrd kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtavad sissemaksed moodustavad osa nende ettevõtjate tegevuse teostamiseks vajalikest üldkuludest. Üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt võib sellised kulud aga maksustatavast tulust maha arvata. Seega tuleb kõnealuste sissemaksete tulust mahaarvamist käsitada üldmeetme rakendamisena, mistõttu ei ole tegemist riigiabiga.
(30)
Prantsusmaa tunnistab, et põhjenduses 7 nimetatud kirjades ei ole esitatud mingit teavet sissemaksete tagastamise kohta. Kuid seejuures täpsustab Prantsusmaa, et see ei tähenda, et sissemaksete tagastamisel puudub igasugune maksunduslik mõju. Vastavalt maksustatava tulu kindlaksmääramise osas kohaldatavatele üldõiguse sätetele, on kalapüügiriskide ennetamise fondi poolt tema liikmetest kalandusettevõtjatele tagastatavate sissemaksete näol tegemist tuluga, mille suhtes kohaldatakse ettevõtete tulumaksu. Prantsusmaa täpsustab samuti, et juhul, kui kütuse hind ületab tagatiskonventsioonis kindlaks määratud piirväärtuse, käsitatakse ka kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmetele makstavat hüvitist tuluna, mille suhtes kohaldatakse tulumaksu. Seetõttu ei ole liikmetel mingit huvi näidata oma tagatisvajadust tegelikkusest suuremana, sest see tähendaks täiendavat maksustamist.
(31)
Teiselt poolt märgib Prantsusmaa, et abimeetme selektiivset iseloomu võib põhjendada meetme üldise süsteemi olemuse ja majandusliku korraldusega. Sellest tulenevalt võib olla õiguspäraseid põhjendusi diferentseeritud lähenemise rakendamiseks ja vajaduse korral vastavate soodustuste andmiseks. Samas ei esitanud Prantsusmaa mingeid andmeid, mis võimaldaksid kõnealuses olukorras põhjendada diferentseeritud lähenemist kalandusettevõtjatele.
4.2. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksundusmeede
(32)
Prantsusmaa on seisukohal, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tüüpi ühingute maksuvabastust põhjendab asjaolu, et ühingul puudub tulunduslik eesmärk ning et tegemist on ametiühinguga.
(33)
Prantsusmaa märgib, et selline seisukoht on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Ettevõtlusmaksu eesmärgiks on nimelt maksustada tulundusliku eesmärgiga tegevust. Sellest põhimõttest lähtuvalt meenutab Prantsusmaa, et komisjon on oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (10) (edaspidi „otsese maksustamise teatis”) leidnud, et maksundussüsteemi olemusest tulenevalt võib olla põhjendatud mittetulundusliku eesmärgiga ettevõtete vabastamine tulumaksust.
5. HINNANG
(34)
Uurimismenetluse alustamise otsuses esitatud hinnang tuleb läbi vaadata ja seda tuleb täiendada vastavalt Prantsusmaa poolt 8. septembril ja 29. novembril 2008 esitatud märkustele (vt põhjendused 5 ja 6).
(35)
Analüüs tehakse lähtuvalt kalapüügiriskide ennetamise fondi kahest tegevusvaldkonnast, milleks on optsioonidega kauplemine nafta ja naftasaadute futuuriturgudel ning oma kalandusettevõtjatest liikmetele kas kütuse kuu keskmise võrdlushinna ja „maksimaalse hüvitatava hinna” vahelise erinevuse suuruse hüvitise või liitri pealt 30 sendi suuruse summa maksmine, sõltuvalt perioodist.
5.1. Kalandusettevõtjate suhtes kohaldatav maksundusmeede
(36)
Kõnealune maksundusmeede seisneb selles, et kalandusettevõtjatel on õigus arvata maksustatavast tulust maha kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtud sissemaksed.
(37)
Prantsusmaa on seisukohal, et selle mahaarvamise näol ei ole tegemist riigiabiga, kuivõrd kõnealused sissemaksed kuuluvad nende ettevõtjate tegevuse üldkulude hulka ja Prantsusmaa maksusüsteemi kohaselt võib need maksustatavast tulust maha arvata. Seetõttu on tegemist üldmeetmega ning kõnealuse mahaarvamise näol ei ole tegemist riigiabiga.
(38)
Komisjon märgib, et üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt on üldkulud tõepoolest lubatud ettevõtja kasumist maha arvata. Tegemist on üldmeetmega, mida kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, sõltumata nende tegevusvaldkonnast. Selline mahaarvamisõigus tuleneb seega maksundusmeetmest, mis on kättesaadav kõikidele äriühingutele, mis on loetletud „otsese maksustamise teatise” punktis 13. Sellest lähtuvalt ei ole sellise meetme näol, mida kohaldatakse ühetaoliselt kõikide ettevõtjate ja kõikide toodete suhtes, tegemist riigiabiga.
(39)
Prantsusmaa märgib, et üldkulude maksustatavast tulust mahaarvamise puhul peetakse silmas kulude laadi. Kui kulud on tehtud ettevõtja huvides, võib neid tulust põhimõtteliselt maha arvata. Seejuures kuuluvad kutseorganisatsioonidele (ametiühingud, kaubanduskojad jne.) tehtud sissemaksed üldjuhul selliste kulude hulka, mis on tehtud ettevõtluse huvides ning nende mahaarvamine maksustatavast tulust on seetõttu lubatud. Kuivõrd kalapüügiriskide ennetamise fondi näol on tegemist ametiühinguga, on ka sellele fondile tehtavad sissemaksed eespool kirjeldatud laadi.
(40)
Lisaks sellele märkis komisjon otsuse 2008/936/EÜ põhjenduses 20, et „seega on kalapüügiriskide ennetamise fond korraldatud vastastikuse kindlustuse andjana, mis pakub oma liikmetele sissemaksete eest teatavaid teenuseid”.
(41)
Tagatississemaksed moodustavad osa ettevõtjate poolt erinevate riskide vastu kindlustamiseks kantavatest kuludest. Üheks selliseks riskiks on ka naftahindade kõikumine. Need kulud on vahetult seotud erialase tegevusega ning nende eesmärk ei ole suurendada ettevõtja kasumit, mistõttu on need sissemaksed üldkuludena lubatud maksustatavast tulust maha arvata. Seega võib järeldada, et sissemakseid, mida tehakse kalapüügiriskide ennetamise fondile seoses naftahinna kõikumise riskiga, on lubatud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt arvata maha ettevõtja maksustatavast tulust. Sel juhul on tegemist üldmeetmega. Sellist mahaarvamist ei ole käsitata seega riigiabina.
5.2. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksundusmeede
(42)
Komisjon märgib, et kalapüügiriskide ennetamise fond lõpetas tegevuse 27. veebruaril 2008. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksustamiskord lõppes samast kuupäevast.
(43)
Komisjon märgib samuti, et likvideerimismenetluse tulemusel lõppes täielikult kalapüügiriskide ennetamise fondi mis tahes majandustegevus. Kalapüügiriskide ennetamise fondi ülesandeid ja varasid ei antud üle mõnele muule ettevõtjale. Varad, mis kalapüügiriskide ennetamise fondil võisid tegevuse lõpetamise päeval veel olemas olla, anti riigieelarvelise avalik-õigusliku ettevõtja OFIMER vahendusel üle riigile.
(44)
Seetõttu on komisjon seisukohal, et isegi kui eeldada, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatud maksundusmeetmed andsid kalapüügiriskide ennetamise fondile eelise ja kahjustasid konkurentsi, lõppes see kahjustamine koos kalapüügiriskide fondi tegevuse lõppemisega ja talle eeliste andvate meetmete peatamisega. Seda arvesse võttes ei oleks komisjoni otsusel kõnealuse maksuabi olemasolu ja selle võimaliku siseturuga kooskõlas olemise kohta enam mingit praktilist mõju.
(45)
Seetõttu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes alustatud ametlik uurimismenetlus muutunud ülearuseks.
6. KOKKUVÕTE
(46)
Jaotise 5 alljaotises 1 esitatud analüüsi alusel leiab komisjon, et kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmetele võimaldatud maksusoodustuse puhul ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(47)
Jaotise 5 alljaotises 2 esitatud põhjenduste alusel leiab komisjon, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes algatatud menetlus on ülearune,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Prantsusmaa poolt kalandusettevõtete suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Lõpetatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete osas alustatud uurimismenetlus.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale.
Brüssel, 23. juuni 2010