NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 874/2012
ze dne 12. července 2012,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích elektrických světelných zdrojů a svítidel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují významným potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů pro domácnost byla zavedena směrnicí Komise 98/11/ES (2).
(3)
Na elektřinu spotřebovanou elektrickými světelnými zdroji připadá významný podíl celkové poptávky po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u elektrických světelných zdrojů nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice 98/11/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro dodavatele vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost elektrických světelných zdrojů a urychlili posun trhu směrem k energeticky účinným technologiím. Oblast působnosti směrnice 98/11/ES je omezena na některé technologie v kategorii světelných zdrojů pro domácnost. Aby bylo možné používat štítek ke zlepšení energetické účinnosti jiných světelných technologií včetně profesionálního osvětlení, mělo by toto nařízení zahrnovat rovněž směrové světelné zdroje, světelné zdroje s velmi nízkým napětím, elektroluminiscenční diody a světelné zdroje užívané převážně jako profesionální osvětlení, jako jsou například vysoce intenzivní výbojky.
(5)
Svítidla se často prodávají se zabudovanými nebo přiloženými světelnými zdroji. Toto nařízení by mělo zajistit informovanost spotřebitelů o slučitelnosti svítidla s energeticky úspornými světelnými zdroji a o energetické účinnosti světelných zdrojů, které jsou součástí svítidla. Toto nařízení by současně nemělo představovat neúměrnou administrativní zátěž výrobců a prodejců svítidel, ani činit rozdíly mezi svítidly z hlediska povinnosti poskytovat spotřebitelům informace o energetické účinnosti.
(6)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (3), jsou-li k dispozici.
(7)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotné provedení a obsah energetických štítků elektrických světelných zdrojů a svítidel.
(8)
Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit požadavky na technickou dokumentaci elektrických světelných zdrojů a svítidel a na informační list elektrických světelných zdrojů.
(9)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje elektrických světelných zdrojů a svítidel na dálku, v reklamách a propagačních materiálech technického charakteru.
(10)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(11)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 98/11/ES k tomuto nařízení by se u světelných zdrojů pro domácnost označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 98/11/ES.
(12)
Směrnice 98/11/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování a poskytování doplňujících informací o elektrických světelných zdrojích, jako jsou například
a)
světelné zdroje se žhavicím vláknem;
b)
zářivky;
c)
vysoce intenzivní výbojky;
d)
světelné zdroje LED a moduly LED.
Toto nařízení také stanoví požadavky na označování svítidel určených k provozu těchto světelných zdrojů a prodávaných koncovým spotřebitelům, i v případě, že jsou zabudována do jiných výrobků, které nejsou pro plnění svého primárního účelu při používání závislé na přívodu energie (například nábytek).
2. Z působnosti tohoto nařízení jsou vyňaty tyto výrobky:
a)
světelné zdroje a moduly LED se světelným tokem nižším než 30 lumenů;
b)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro provoz s napájením z baterií;
c)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro použití, kde jejich prvotním účelem není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (světlené zdroje na letištní dráze).
Tyto světelné zdroje a moduly LED nejsou předmětem výjimky, pokud jsou uváděny na trh za účelem osvětlení.
d)
světlené zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součásti svítidel a které nejsou určené k tomu, aby je konečný uživatel odstranil, pokud nejsou nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně pro konečného uživatele, např. jako náhradní díly;
e)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součást výrobku, jehož prvotním určením není osvětlení. Pokud jsou však světelné zdroje nabízeny k prodeji, k pronájmu, ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně, např. jako náhradní díly, musí být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuty;
f)
světelné zdroje a moduly LED, které nesplňují požadavky, jež vstoupí v platnost v roce 2013 a 2014 podle nařízení provádějících směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (4);
g)
svítidla, která jsou navržena výlučně k provozu se světelnými zdroji a moduly LED uvedenými v bodech a) až c).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se vedle definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/30/EU použijí tyto definice:
1.
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
2.
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
3.
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí způsob osvětlení, kdy je světlo namířeno tak, aby nasvítilo určitý předmět nebo část prostoru;
4.
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a který sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
5.
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a může rovněž sloužit k udržení světelného zdroje v objímce;
6.
„objímkou světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v určité poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice; v takovém případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
7.
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
8.
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
9.
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
10.
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
11.
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny. Může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
12.
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů nebo par;
13.
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo více vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
14.
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
15.
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
16.
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
17.
„balíčkem LED“ se rozumí soustava jedné nebo více diod LED. Soustava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
18.
„modulem LED“ se rozumí soustava, která není vybavena paticí a která obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Soustava může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
19.
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
20.
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi zdrojem elektrické energie a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje energie, které převádí síťové napětí na jiné napájecí napětí a které jsou konstruovány tak, aby ve stejném nastavení napájely jak výrobky pro osvětlení, tak výrobky, jejichž hlavním účelem není osvětlení;
21.
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie pro světelný zdroj, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc by měly být za ovládací zařízení považovány také fázové stmívače;
22.
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
23.
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi zdrojem elektrické energie a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
24.
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
25.
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
26.
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením ke zdroji elektrické energie;
27.
„místem prodeje“ se rozumí fyzické místo, kde je výrobek vystaven nebo nabízen konečnému uživateli k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky;
28.
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která elektrický světelný zdroj nebo svítidlo kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
29.
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem takové fyzické nebo právnické osoby.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé elektrických světelných zdrojů uvedených na trh jako samostatné výrobky zajistí, aby:
a)
byl zpřístupněn informační list výrobku stanovený v příloze II;
b)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
c)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního světelného zdroje uváděla i třídu jeho energetické účinnosti;
d)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého světelného zdroje, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl i třídu energetické účinnosti daného světelného zdroje;
e)
pokud je světelný zdroj určen k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, musí být energetický štítek vyrobený ve formátu a obsahující informace podle přílohy I.1 umístěn, vytištěn nebo upevněn na vnějším povrchu samostatného obalu, a na tomto obalu musí být uveden typový výkon světelného zdroje mimo energetický štítek.
2. Dodavatelé svítidel, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
b)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního světelného zdroje, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry.
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
c)
Je-li svítidlo určeno k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, bude štítek ve formátu a s uvedením informací dle přílohy I poskytnut prodejcům zdarma v elektronické nebo papírové podobě. Pokud se dodavatel rozhodne pro systém dodávek, kdy budou štítky poskytovány pouze na žádost prodejců, musí dodavatel na vyžádání tyto štítky neprodleně dodat.
d)
Je-li svítidlo uváděno na trh v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Má se za to, že dodavatelé svítidel určených k uvádění na trh prostřednictvím míst prodeje, kteří poskytnou informace podle tohoto nařízení, dostáli své povinnosti vyplývající z úlohy distributorů, která jim ukládá splnit požadavky na informace o výrobku týkající se světelných zdrojů, stanovené v nařízení Komise o určení požadavků na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
1. Obchodníci s elektrickými světelnými zdroji zajistí, aby
a)
všechny modely nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný vlastník prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohou IV;
b)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního modelu uváděla třídu energetické účinnosti;
c)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého modelu, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl třídu energetické účinnosti daného modelu.
2. Obchodníci se svítidly, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního svítidla, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry;
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
b)
Každý model prezentovaný v místě prodeje je označen štítkem dle přílohy I.2. Štítek je vystaven jedním nebo oběma následujícími způsoby:
i)
v blízkosti vystaveného svítidla tak, aby byl dobře viditelný a rozpoznatelný jako štítek patřící k danému modelu bez nutnosti přečíst obchodní označení a číslo modelu na energetickém štítku,
ii)
tak, aby jasně doprovázel nejviditelnější informace o vystaveném svítidle (např. cenu nebo technické informace) v místě prodeje.
c)
Je-li svítidlo prodáváno v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Článek 5
Metody měření
Informace, které mají být poskytnuty podle článků 3 a 4, se získají pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných měřicích postupů, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření, jak je stanoveno v příloze V.
Článek 6
Ověřovací postup pro dohled nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti a spotřeby energie postupem stanoveným v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději do tří let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. V rámci uvedeného přezkumu se zejména posoudí přípustné odchylky při ověřování stanovené v příloze V.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 98/11/ES se zrušuje s účinkem od 1. září 2013.
Odkazy na směrnici 98/11/ES se považují za odkazy na toto nařízení. Odkazy na přílohu IV směrnice 98/11/ES se považují za odkazy na přílohu VI tohoto nařízení.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 se nepoužijí na svítidla přede dnem 1. března 2014.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. c) až d) a čl. 4 odst. 1 písm. a) až c) se nepoužijí na tištěnou inzerci a tištěné technické propagační materiály vydané přede dnem 1. března 2014.
3. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, uvedená na trh přede dnem 1. září 2013, musí být v souladu s ustanoveními stanovenými ve směrnici 98/11/ES.
4. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, která jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a která budou uvedena na trh nebo nabízena k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky přede dnem 1. září 2013, se považují za spotřebiče, které splňují požadavky směrnice 98/11/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použití
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. září 2013 s výjimkou případů uvedených v článku 9.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. července 2012.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 874/2012,
12. juuli 2012,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elektrilampide ja valgustite energiamärgistusega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, (1) eriti selle artiklit 10,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2010/30/EL kohaselt peab komisjon vastu võtma selliste energiamõjuga toodete energiamärgistust käsitlevad delegeeritud õigusaktid, mille puhul on olemas suured energiasäästuvõimalused ja mille töönäitajad on ühesuguse toime juures oluliselt erinevad.
(2)
Komisjoni direktiiviga 98/11/EÜ (2) on kehtestatud sätted kodumajapidamises kasutatavate lampide energiamärgistuse kohta.
(3)
Elektrilampide tarbitav elekter moodustab ELis olulise osa kogu energiavajadusest. Lisaks juba saavutatud energiatõhususe parandamisele on veel palju võimalusi elektrilampide energiatarbimise edasiseks vähendamiseks.
(4)
Direktiiv 98/11/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada ja käesoleva määrusega tuleks kehtestada uued sätted selle tagamiseks, et energiamärgis pakuks tarnijatele dünaamilisi stiimuleid elektrilampide energiatõhususe edasiseks parandamiseks ja et turg läheks kiiremini üle energiatõhusamale tehnoloogiale. Direktiivi 98/11/EÜ reguleerimisala on piiratud teatavate tehnoloogialahendustega, mis on omased kodumajapidamises kasutatavatele lampidele. Et märgist oleks võimalik kasutada muu, sealhulgas tööstusliku lambitehnoloogia energiatõhususe suurendamiseks, tuleks käesoleva määrusega hõlmata suundvalguslambid, ülimadalpingelambid, valgusdioodid ja peamiselt tööstuses kasutatavad lambid, nagu suure valgustugevusega lahenduslambid.
(5)
Valgusteid müüakse sageli koos sissepandud või kaasasolevate lampidega. Käesoleva määrusega tuleks tagada, et tarbijaid teavitataks sellest, kas valgustit saab kasutada koos energiasäästulampidega ja milline on valgustisse sisse pandud lampide energiatõhusus. Samas ei pandaks käesoleva määrusega ülemäärast halduskoormust valgustitootjatele ega jaemüüjatele, samuti ei diskrimineeritaks üht või teist valgustit kohustusega anda tarbijale teavet energiatõhususe kohta.
(6)
Märgisel esitatav teave tuleks saada usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmistega, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sh olemasolu korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (3) I lisas loetletud ühtlustatud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardimisasutused.
(7)
Käesolevas määruses tuleks täpsustada elektrilampide ja valgustite märgise ühetaoline kujundus ja sisu.
(8)
Lisaks sellele tuleks määruses kindlaks määrata elektrilampide ja valgustite tehniliste dokumentide ja tootekirjelduse nõuded.
(9)
Samuti tuleks määruses kindlaks määrata nõuded teabe kohta, mis tuleb esitada elektrilampide ja valgustite reklaamimisel ning neid käsitlevates tehnilistes reklaammaterjalides mis tahes kaugmüügi korral.
(10)
Tehnika arengut arvesse võttes on kohane sätestada käesoleva määruse läbivaatamine.
(11)
Selleks et hõlbustada üleminekut direktiivilt 98/11/EÜ käesolevale määrusele, tuleks käesoleva määruse kohaselt märgistatud elektrilambid lugeda vastavaks direktiivile 98/11/EÜ.
(12)
Direktiiv 98/11/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse märgistamise ja täiendava tooteteabe esitamise nõuded järgmistele elektrilampidele:
a)
hõõgniitlambid;
b)
luminofoorlambid;
c)
suure valgustugevusega lahenduslambid;
d)
leedlambid ja -moodulid.
Käesoleva määrusega kehtestatakse samuti nõuded lõppkasutajale müüdavate valgustite kohta, mis on kavandatud töötama selliste lampidega, sealhulgas juhul, kui need on sisse ehitatud toodetesse, mis oma põhifunktsiooni täitmisel ei sõltu energiatarbimisest (näiteks mööbel).
2. Käesoleva määruse kohaldamisalast jäetakse välja järgmised tooted:
a)
lambid ja leedmoodulid, mille valgusvoog on alla 30 luumeni;
b)
lambid ja leedmoodulid, mida turustatakse töötamiseks patarei- või akutoitega;
c)
lambid ja leedmoodulid, mida turustatakse rakenduste jaoks, milles nende peamine ülesanne ei ole valgustamine, nagu:
i)
valguse kiirgamine kasutamiseks mõjurina keemilistes või bioloogilistes protsessides (polümerisatsioon, fotodünaamiline ravi, aiandus-, lemmiklooma- ja putukavastased tooted);
ii)
kujutiste salvestamine ja projekteerimine (fotoaparaatide välklambid, koopiamasinad, videoprojektorid);
iii)
kütmine;
iv)
signaliseerimine (nt lennuvälja lambid).
Sellised lampe ja leedmooduleid ei jäeta välja aga siis, kui neid turustatakse valgustamiseks.
d)
lambid ja leedmoodulid, mida turustatakse valgusti osana ja mille puhul ei ole ette nähtud, et lõppkasutaja need eemaldab, välja arvatud juhul, kui neid pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks või esitletakse lõppkasutajale eraldi, näiteks varuosadena;
e)
lambid ja leedmoodulid, mida turustatakse sellise toote osana, mille peamine eesmärk ei ole valgustamine. Kui neid aga pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks või esitletakse eraldi, näiteks varuosana, kuuluvad need käesoleva määruse reguleerimisalasse;
f)
lambid ja leedmoodulid, mis ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (4) rakendamismääruste alusel 2013. ja 2014. aastal kohaldatavaks muutuvatele nõuetele;
g)
valgustid, mis on kavandatud töötamiseks üksnes lampide ja leedmoodulitega, mis on loetletud punktides a-c.
Artikkel 2
Mõisted
Lisaks direktiivi 2010/30/EL artiklis 2 määratletud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
1) „valgusallikas”- pind või ese, mis on kavandatud emiteerima energiamuundamisprotsessiga saadud, peamiselt nähtavat optilist kiirgust. Termin „nähtav” vastab lainepikkusele 380-780 nm;
2) „valgustus”- valguse kasutamine mingil alal, esemetel või nende ümbruses, nii et inimene saaks neid näha;
3) „aktsentvalgustus”- valgustus, mille puhul valgus on suunatud nii, et see tooks esile mingi objekti või osa alast;
4) „lamp”- ühest või mitmest valgusallikast koosnev seade, mille toimimist saab hinnata iseseisvalt. See võib sisaldada lisakomponente, mis on vajalikud seadme sisselülitamiseks, toiteks või stabiilseks toimimiseks või valgukiirguse jaotamiseks, filtrimiseks või muundamiseks, juhul kui neid komponente ei saa seadmest eraldada ilma seadet püsivalt kahjustamata;
5) „lambi sokkel”- lambi osa, mille kaudu lamp on lambipesa või liitmiku kaudu ühendatud elektritoitega ja mis enamikul juhtudest ka hoiab lampi lambihoidjas;
6) „lambihoidja” või „lambipesa”- seadis, mis hoiab lampi vajalikus asendis, enamasti nii, et sellesse on asetatud lambi sokkel, viimasel juhul on lamp selle kaudu ühendatud ka elektritoitega;
7) „suundvalguslamp”- lamp, mille valgusvoost vähemalt 80 % langeb ruuminurka π sr (see vastab koonusele avanemisnurgaga 120°);
8) „suunamata valgusvooga lamp”- lamp, mis ei ole suundvalguslamp;
9) „hõõgniitlamp”- lamp, milles valgus tekib niiditaolises elektrijuhis, mis kuumutatakse hõõgumiseni elektrivoolu läbijuhtimisega. Lamp võib sisaldada hõõgumist mõjutavaid gaase;
10) „hõõglamp”- hõõgniitlamp, milles hõõgniit talitleb õhutühjas kolvis või inertgaasi keskkonnas;
11) „volframhalogeenlamp”- hõõgniitlamp, mille hõõgniit on valmistatud volframist ja asub halogeene või halogeeniühendeid sisaldava gaasi keskkonnas. Neid võidakse tarnida koos sisseehitatud toiteplokiga;
12) „lahenduslamp”- lamp, milles valgus tekib otseselt või kaudselt gaasis, metalliaurus või mitme gaasi või auru segus toimuva elektrilahenduse tulemusel;
13) „luminofoorlamp”- madalrõhu-elavhõbe-lahenduslamp, milles enamik valgusest tekib ühes või mitmes luminofoorikihis, kui seda ergastatakse lahendusel tekkiva ultraviolettkiirgusega. Luminofoorlampe võidakse tarnida koos sisseehitatud liiteseadisega;
14) „sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlamp”- sisseehitatud liiteseadiseta ühe- või kahepoolse sokeldusega luminofoorlamp;
15) „suure valgustugevusega lahenduslamp”- elektrilahenduslamp, milles valgusallikana toimivat kaart stabiliseerib kolvi seina temperatuur, kusjuures kaarest kolvi seinale ülekantav võimsustihedus on suurem kui 3 W/cm2;
16) „valgusdiood, LED, leed-”- p-n-siiret sisaldav tahkisseade. Siire kiirgab valgust elektrivooluga ergastamisel;
17) „leedplokk”- koost ühest või mitmest leedlambist. Koost võib sisaldada ka optilisi elemente, termilist, mehaanilist või elektrilist liidest;
18) „leedmoodul”- koost, millel ei ole soklit ja mis koosneb ühest või mitmest leedplokist trükkplaadil. Koost võib sisaldada elektrilisi, optilisi, mehaanilisi ja termilisi osi, liideseid ning liiteseadist;
19) „leedlamp”- lamp, mis koosneb ühest või mitmest leedmoodulist. Lamp võib olla varustatud sokliga;
20) „lambi liiteseadis”- seadis, mis paikneb toitevõrgu ja ühe või mitme lambi vahel, võimaldab lambi (või lampide) talitluseks vajalikke parameetreid muuta, nagu näiteks muuta toitepinget, piirata soovitud väärtuseni lambi (lampide) voolu, tekitada käivituspinget ja eelküttevoolu, vältida külmkäivitust, parandada võimsustegurit või vähendada raadiohäireid. Nende eesmärkide saavutamiseks võib liiteseadis olla kavandatud ühendamiseks muude liiteseadistega. See termin ei hõlma järgmist:
juhtimisseadised;
toiteplokid, mis muudavad võrgupinge muuks toitepingeks ja mis on kavandatud varustama toitega samas paigaldises nii valgustustooteid kui ka tooteid, mille põhieesmärk ei ole valgustamine;
21) „juhtimisseadis”- elektrooniline või mehaaniline seadis lambi valgusvoo juhtimiseks ja seireks muul viisil kui lambi võimsuse muutmisega, nagu taimerid, kohalolekuandurid, valgusandurid ja päevavalgusel põhinevad reguleerimisseadised. Lisaks käsitatakse juhtimisseadisena ka faasilõikehämardeid;
22) „lambi väline liiteseadis”- lampi mitte sisse ehitatud liiteseadis, mis on kavandatud paigaldamiseks väljapoole lambi või valgusti korpust või mida on võimalik korpusest eemaldada, sealjuures lampi või valgustit püsivalt kahjustamata;
23) „liiteseadis”- toitevõrgu ja ühe või mitme lahenduslambi vahele paigaldatav lambi liiteseadis, mis oma induktiivsuse, mahtuvuse või induktiivsuse ja mahtuvuse kombinatsiooniga piirab lambi (lampide) töövoolu nõutava väärtuseni;
24) „halogeenlampide pingemuundur”- liiteseadis, mis muundab võrgupinge halogeenlampide jaoks madalpingeks;
25) „kompaktluminofoorlamp”- luminofoorlamp, mis sisaldab kõiki lambi käivitamiseks ja stabiilseks toimimiseks vajalikke komponente;
26) „valgusti”- seade, mis hajutab, filtrib või muundab ühest või mitmest lambist pärinevat valgust ja mis hõlmab lambi hoidmiseks, kinnitamiseks ja kaitsmiseks vajalikke osi ning vajaduse korral ka vooluahela abiseadmeid ja vahendeid nende ühendamiseks elektritoitega;
27) „müügikoht”- koht, kus tooteid füüsiliselt esitletakse või pakutakse lõppkasutajale müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks;
28) „lõppkasutaja”- füüsiline isik, kes ostab või eeldatavasti ostab toote eesmärgil, mis on väljaspool tema kaubanduslikku, ärialast, käsitöö- või kutsealast tegevust;
29) „lõppomanik”- isik või juriidiline isik, kes on toote olelusringi kasutusfaasis toote omanik, või isik või juriidiline isik, kes tegutseb omaniku nimel.
Artikkel 3
Tarnija kohustused
1. Tarnija, kes viib turule lampe eraldi toodetena, tagab, et
a)
tehakse kättesaadavaks II lisas esitatud nõuetele vastav tootekirjeldus;
b)
III lisas sätestatud tehnilised dokumendid tehakse nõudmise korral kättesaadavaks liikmesriikide asutustele ja komisjonile;
c)
kui reklaamis, hinnapakkumises või avalikus pakkumises näidatakse konkreetse lambi energia või hinnaga seotud ametlikku teavet, esitatakse ka energiatõhususe klass;
d)
konkreetse lambi mis tahes tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse selle tehnilisi parameetreid, esitatakse lambi energiatõhususe klass;
e)
kui lamp on nähtud ette turustamiseks müügikoha kaudu, on iga üksiku pakendi välisküljele paigutatud või trükitud või kinnitatud I lisa punktis 1 sätestatud teavet sisaldav ja sätestatud kujule vastav märgis ning märgisest väljaspool on pakendil näidatud lambi nimivõimsus.
2. Lõppkasutajatele turustamiseks ettenähtud valgustite tarnija tagab, et
a)
III lisas sätestatud tehnilised dokumendid tehakse nõudmise korral kättesaadavaks liikmesriikide asutustele ja komisjonile;
b)
märgisel vastavalt I lisa punktile 2 olev teave esitatakse järgmises olukorras:
i)
igas reklaamis, ametlikus hinnapakkumises või avalikus pakkumises, kus näidatakse konkreetse valgusti energia või hinnaga seotud teavet;
ii)
mis tahes tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse konkreetse lambi tehnilisi parameetreid.
Sellistel juhtudel võib teabe esitada ka muul kui I lisa punktis 2 sätestatud kujul, näiteks teksti kujul;
c)
kui lamp on ette nähtud turustamiseks müügikoha kaudu, tehakse I lisas sätestatud teavet sisaldav ja sätestatud kujule vastav märgis edasimüüjatele paberil või elektroonilises formaadis tasuta kättesaadavaks. Kui tarnija valib süsteemi, milles märgis edastatakse vaid edasimüüja taotlusel, teeb tarnija seda viivituseta;
d)
kui valgustid viiakse turule lõppkasutajapakendis, mis sisaldab ka elektrilampe, mida lõppkasutaja saab valgustis asendada, on valgusti pakendis ka lampide originaalpakendid. Vastasel korral esitatakse valgusti pakendil või pakendis lampidel ja originaalpakenditel käesoleva määruse ja komisjoni määruse (mis sätestab lampide ökodisaini nõuded vastavalt direktiivile 2009/125/EÜ) kohaselt esitada tulev teave mingil muul kujul.
Loetakse, et tarnija, kes tarnib valgusteid müügikohas müümiseks ja esitab käesolevas määruses ettenähtud teabe, on täitnud oma müüjakohustused seoses lampide tooteteabealaste nõuetega, mis on sätestatud komisjoni määrustes, millega kehtestatakse lampide jaoks ökodisaini nõuded vastavalt direktiivile 2009/125/EÜ.
Artikkel 4
Edasimüüja kohustused
1. Elektrilampide müüja tagab, et
a)
kõiki müügiks, rendiks või järelmaksuga müügiks pakutavaid mudeleid, mille puhul lõppomanik toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, tuleb turustada koos tarnijate poolt kooskõlas IV lisaga esitatud teabega;
b)
kui reklaamis, ametlikus hinnapakkumises või avalikus pakkumises näidatakse konkreetse mudeli energia või hinnaga seotud teavet, siis esitatakse ka energiatõhususe klass;
c)
konkreetse mudeli mis tahes tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse selle tehnilisi parameetreid, on esitatud selle mudeli energiatõhususe klass.
2. Lõppkasutajatele turustatavate valgustite müüja tagab, et
a)
vastavalt I lisa punktile 2 märgisel olev teave esitatakse järgmises olukorras:
i)
igas reklaamis, ametlikus hinnapakkumises või avalikus pakkumises, kus näidatakse konkreetse valgusti energia või hinnaga seotud teavet;
ii)
mis tahes tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse konkreetse valgusti tehnilisi parameetreid.
Nendel juhtudel võib teabe esitada ka muul kui I lisa punktis 2 sätestatud kujul, näiteks teksti kujul;
b)
iga müügikohas esitletav mudel on varustatud I lisa punktis 2 sätestatud märgisega. Märgis paigutatakse ühel või mõlemal järgmisel viisil:
i)
esitletava valgusti läheduses nii, et oleks selgelt nähtav ja arusaadav, et märgis kuulub antud mudeli juurde, ilma et märgiselt oleks vaja lugeda kaubamärki või mudeli numbrit;
ii)
selgelt koos esitletavat valgustit käsitleva kõige paremini nähtava teabega (hinna- või tehniline teave) müügikohas;
c)
kui valgusteid müüakse lõppkasutaja jaoks ettenähtud pakendis, mis sisaldab ka elektrilampe, mida lõppkasutaja saab valgustis asendada, on valgusti pakendis ka lampide originaalpakendid. Kui mitte, siis on valgusti pakendil või pakendis mingil muul kujul esitatud lampidel ja originaalpakenditel käesolevas määruses ja komisjoni määrustes, millega sätestatakse lampide ökodisaini nõuded vastavalt direktiivile 2009/125/EÜ, nõutav teave.
Artikkel 5
Mõõtmismeetodid
Artiklite 3 ja 4 kohaselt esitatava teabe saamiseks kasutatakse usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismenetlusi, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, nagu on sätestatud V lisas.
Artikkel 6
Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus
Liikmesriik kohaldab deklareeritud energiatõhususe klassi vastavuse hindamisel V lisas esitatud menetlust.
Artikkel 7
Läbivaatamine
Komisjon vaatab seoses tehnika arenguga käesoleva määruse läbi hiljemalt kolme aasta möödumisel määruse jõustumisest. Eelkõige hinnatakse läbivaatamisel V lisa kohaseid kontrollimisel lubatud hälbeid.
Artikkel 8
Kehtetuks tunnistamine
Direktiiv 98/11/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. septembrist 2013.
Viiteid direktiivile 98/11/EÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele. Viiteid direktiivi 98/11/EÜ IV lisale tõlgendatakse viidetena käesoleva määruse VI lisale.
Artikkel 9
Üleminekusätted
1. Artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 lõiget 2 ei kohaldata valgustitele enne 1. märtsi 2014.
2. Artikli 3 lõike 1 punkte c-d ning artikli 4 lõike 1 punkte a-c ei kohaldata trükitud reklaammaterjalidele ja trükitud tehnilistele reklaammaterjalidele, mis on avaldatud enne 1. märtsi 2014.
3. Direktiivi 98/11/EÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud lambid, mis on viidud turule enne 1. septembrit 2013, peavad vastama direktiivis 98/11/EÜ sätestatud nõuetele.
4. Direktiivi 98/11/EÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud lambid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele ja mis lastakse turule või mida pakutakse müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks enne 1. septembrit 2013, loetakse vastavaks direktiivi 98/11/EÜ nõuetele.
Artikkel 10
Jõustumine ja kohaldamine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2013, välja arvatud artiklis 9 loetletud juhud.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. juuli 2012