PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 325/2012,
12. aprill 2012,
millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni („komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 1043/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit oksaalhappe impordi suhtes. Ajutine dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 14,6 % kuni 52,2 %.
(2)
Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council - CEFIC) esitas 13. detsembril 2010 äriühingu Oxaquim S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu oksaalhappe kogutoodangust.
(3)
Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 9, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Üks India eksportiv tootja soovis ärakuulamist ning talle võimaldati seda kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.
(6)
Ajutise määruse põhjenduses 150 paluti Hiina äriühingutel, kes ei olnud veel endast teatanud, kuid soovisid taotleda individuaalset dumpingumäära, endast teada anda kümne päeva jooksul pärast määruse avaldamist. Ükski Hiina äriühing ei teatanud endast.
(7)
Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Indiast ja Hiinast pärit oksaalhappe impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste teatavakstegemine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et nad saaksid esitada lõplike järelduste teatavakstegemise kohta märkuseid.
(8)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
1.3. MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD
(9)
Kuna menetlusega seotud isikute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 3-8.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. VAATLUSALUNE TOODE
(10)
Vaatlusalust toodet on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 10 ja 11, s.o oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 alla ning see pärineb Indiast ja Hiinast.
(11)
Esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodetakse Hiinas, kuid mitte Indias, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid.
(12)
Oksaalhapet kasutatakse mitmel erineval otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide valmistamisel.
2.2. SAMASUGUNE TOODE
(13)
Uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharus toodetaval ja liidus müüdaval oksaalhappel, India ja Hiina siseturu jaoks toodetaval ja seal müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja Hiinast liitu imporditaval oksaalhappel on sarnased keemilised ja füüsikalised põhiomadused ning lõppkasutus.
(14)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 10-13.
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
3.1. INDIA
3.1.1. SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
(15)
Ajutise määruse põhjenduses 14 märkis komisjon, et ühte India eksportivat tootjat ei saanud pidada koostööd tegevaks ning seepärast tehti järeldused selle äriühingu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artiklis 18.
(16)
Pärast kõnealuse äriühingu (Star Oxochem Pvt. Ltd) kohta tehtud esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas äriühing täiendavaid selgitusi lisaks varem uurimise käigus saadetud teabele. Ta taotles ka ärakuulamist komisjoni ja kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt. Äriühing väitis, et arvestades asjaolu, et ta oli vastanud küsimustikule ja et komisjoni talitused olid külastanud äriühingu valdusi, ning äsja esitatud täiendavaid selgitusi silmas pidades, ei ole enam asjakohane teda jätkuvalt kohelda uurimises koostööst hoiduva eksportiva tootjana.
(17)
Eelnevast lähtudes ja eelkõige täiendavaid selgitusi silmas pidades leiavad komisjoni talitused, et osa esialgsetest andmetest on võimalik arvesse võtta, sest need osutusid usaldusväärseks. Esitatud kaalutlustest lähtuvalt kasutatakse kõnealuse äriühingu kohta järelduste tegemiseks osaliselt algmääruse põhjenduses 14 esitatud esialgseid järeldusi ning osaliselt ka kättesaadavaid fakte ja äriühingu enda ekspordihindasid, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõigetega 1 ja 3.
3.1.2. NORMAALVÄÄRTUS
(18)
Normaalväärtuse arvutamise metoodika kohta India puhul ei esitatud ühtegi märkust. Seega kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu kohta ajutise määruse põhjendustes 15-18 esitatud järeldused.
(19)
Äriühingu Star Oxochem puhul arvutati normaalväärtus eespool esitatud järeldusi (põhjendused 16 ja 17) arvesse võttes kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikega 1. Seega arvutati normaalväärtus selle äriühingu puhul teise koostööd tegeva äriühingu, Punjab Chemicalsi tüüpiliste omamaiste müügitehingute kaalutud keskmise koguse põhjal.
3.1.3. EKSPORDIHIND
(20)
Kuna märkusi ei ole esitatud, võetakse äriühingu Punjab Chemicals puhul ekspordihinna kehtestamise aluseks ajutise määruse põhjendus 19.
(21)
Eespool põhjendustes 16 ja 17 esitatud järeldustest lähtudes kehtestatakse ekspordihinnad äriühingu Star Oxochem puhul vaatlusaluse toote liitu eksportimisel sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 8.
3.1.4. VÕRDLUS
(22)
Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu Punjab Chemicals puhul ajutise määruse põhjendused 20 ja 21.
(23)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 tehti äriühingu Star Oxochem puhul kohandusi, lähtudes äriühingu Punjab Chemicals toetuste kohta esitatud kontrollitud andmetest.
3.1.5. DUMPINGUMARGINAAL
(24)
Koostööd tegevat tootjat käsitlevate komisjoni esialgsete järelduste kohta märkusi ei esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23 esitatud dumpingumarginaal.
(25)
Eelnevast lähtudes on äriühingu STAR Oxochem puhul lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 31,5 %.
(26)
India äriühingute madala koostöötaseme (alla 80 %) tõttu leiti esialgu, et üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamisel on kõige asjakohasem võtta aluseks koostööd tegeva äriühingu poolt suurima dumpinguga sooritatud tehing. Selline tehing ei ole erandlik ei koguste ega ka hinna poolest, mistõttu võib seda pidada tüüpiliseks; selle põhjal saadakse mõistlik ja koostööd tegeva eksportija suhtes kehtestatud dumpingumarginaaliga proportsionaalne tulemus.
(27)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 24 ja 25 esitatud järeldused.
(28)
Seega on India puhul kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):
Äriühing
Lõplik dumpingumarginaal
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Kõik teised äriühingud
43,6 %
3.2. HIINA RAHVAVABARIIK
3.2.1. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE JA INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE
(29)
Nagu on märgitud ajutises määruses, taotles osa Hiina äriühinguid turumajanduslikku kohtlemist ja selle ebaõnnestumise korral individuaalset kohtlemist; teine osa Hiina äriühinguid taotles üksnes individuaalset kohtlemist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 26-32, lükati turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi ning kõigile äriühingutele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist.
(30)
Kõnealuste esialgsete järelduste kohta ei ole märkusi esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26-32.
3.2.2. VÕRDLUSRIIK
(31)
Võrdlusriigi esialgse valiku kohta märkusi ei esitatud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33 ja 34.
3.2.3. NORMAALVÄÄRTUS
(32)
Ajutises määruses on selgitatud, et komisjon on kehtestanud nii rafineerimata kui ka rafineeritud oksaalhappe puhul eraldi normaalväärtuse. Rafineerimata oksaalhappe puhul arvutati normaalväärtus India jaoks kehtestatud normaalväärtuse põhjal; väljaspool Indiat toodetud rafineeritud oksaalhappe puhul võeti normaalväärtuse aluseks India rafineerimata oksaalhappe tootmiskulud, mida suurendati 12 %, et võtta arvesse tootmise lisakulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.
(33)
Mõlemad Hiina koostööd tegevad tootjad vaidlustasid tootmise lisakulude 12 % kohanduse, väites, et komisjon ei ole neid lisakulusid kunagi kontrollinud ja et nimetatud protsent on vaid ligikaudne hinnang, mis põhineb meetodil, mida neile esialgsete järelduste teatavakstegemise ajal ei avaldatud. Üks eksportiv tootja väitis, et tema arvestuste kohaselt ulatusid tootmise lisakulud vaid 5 %ni, kuid ei esitanud tõendusmaterjali selle väite toetuseks.
(34)
Tuleb märkida, et kohandamisprotsent määrati kindlaks Hiina koostööd tegevate tootjate endi esitatud andmete põhjal. Seesama eksportiv tootja, kes nüüd väitis, et tootmise lisakulud ulatuvad vaid umbes 5 %ni, oli esialgu, oma turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluses sõnaselgelt osutanud 10-15 % suurustele tootmise lisakuludele. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal kinnitasid mõlemad koostööd tegevad tootjad, et rafineeritud oksaalhappe tootmise lisakulud olid võrreldes rafineerimata oksaalhappe vastavate kuludega 10-12 % suuremad. Tootmise lisakulude 10-12 % suuremat määra kinnitasid ka liidu tootmisharu arvutused. Koostööd tegevate tootjate esitatud andmetele tuginedes leiti, et kulude kohandamise asjakohane määr on 12 %.
(35)
Kuna puudub oluline teave või tõendusmaterjal, mis põhjendaks väiksemat kohandusmäära, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendustes 35-37 esitatud järeldused.
3.2.4. EKSPORDIHIND
(36)
Kuna mõlemale Hiina eksportivale tootjale võimaldati individuaalne kohtlemine, määrati nende ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(37)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 38.
3.2.5. VÕRDLUS
(38)
Üks koostööd tegev tootja väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks ekspordihinnast maha arvata temaga seotud kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskulusid ja komisjonitasusid. Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja otsemüügi kulud olid ekspordihinnast juba maha arvatud, kui määrati kindlaks tehasest hankimise tasandi hind, et seda võrrelda normaalväärtusega samal tasandil.
(39)
Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja oli täielikult äriühingule kuuluv tütarettevõte, mis kontsernisisese kasumijaotusstrateegia kohaselt ei võta komisjonitasu. Äriühing väitis ka seda, et ülejäänud müügi-, üld- ja halduskulud kujutavad endast äriühingu mitmesuguseid tegevuskulusid ega ole seega otseselt müügiga seotud, mistõttu neid ei tuleks ekspordihinnast maha arvata.
(40)
Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on sätestatud, et komisjonitasud hõlmavad müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Seepärast ei oma tähtsust, kas komisjonitasu tegelikult maksti või mitte. Oluline on, kas müüja müüs kaupu edasi hinnalisandiga ja kas tema funktsioonid olid sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega.
(41)
Enne kaubandusettevõttes tehtud kontrollkäiku ja ka selle ajal saadud dokumenteeritud tõendusmaterjal näitab, et uurimisperioodil müüs kaubandusettevõtja temaga seotud tootja toodetud oksaalhapet kliendile ELis. Samal ajal eksportis ka tootja ise otse samale kliendile ELis. Seega dubleeris kaubandusettevõtja temaga seotud tootja tegevust, kasutades selleks muud personali muus büroos muus linnas, kandes seeläbi eraldi kulusid, mis kajastuvad tema ekspordihinnas.
(42)
Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub samuti, et kaubandusettevõtja ostis eksporditud kaupu temaga seotud eksportivalt tootjalt ning müüs neid edasi hinnalisandiga ja iseenda nimel ning pidas ka ise eelnevalt hinnaläbirääkimisi sõltumatu lõpptarbijaga.
(43)
Koguti ka tõendusmaterjali kaubandusettevõtja tegutsemise kohta komisjonitasu alusel töötava esindaja funktsioonis. Esiteks selgus, et tootja oli ELi samaaegselt nii otse müünud kui ka seotud kaubandusettevõtte kaudu eksportinud märkimisväärses koguses tooteid. Vaid kolmandik müügist ELi toimus kõnealuse seotud äriühingu kaudu. See kaubandusettevõtja müüs edasi ka sõltumatutelt tootjatelt hangitud oksaalhapet. Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub, et kaubandusettevõtja oli ostnud üle poole oksaalhappe kogusest sõltumatutelt tarnijatelt ja alla poole temaga seotud tootjalt.
(44)
Seega ei saanud kõnealust kaubandusettevõtjat, vaatamata seosele eksportiva tootjaga, pidada tootjasiseseks eksportmüügiosakonnaks.
(45)
Tõendusmaterjali kontrollimisel selgus samuti, et kaubandusettevõtja maksab seotud eksportiva tootja tarnitud toodete eest alles pärast ELis asuva kliendi käest tasu saamist. Seega kannab finantsriski tootja, mitte müüja.
(46)
Seepärast jõuti seisukohale, et kõnealuse ettevõtja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Järelikult lükatakse tagasi väide, et artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks maha arvata komisjonitasusid.
(47)
Samuti ei saa nõustuda väitega, et ei tohiks arvesse võtta müügi-, üld- ja halduskulusid, kuna need ei sisalda otsemüügi kulusid. Sedalaadi üldkulud mõjutavad äriühingu kulustruktuuri ja seega ka ekspordihinda. Seepärast arvati osa neist kuludest ekspordihinnast maha, et võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna (tehasest hankimise tasandil) vahel oleks õiglane. Kõnealune väide lükatakse tagasi.
(48)
Komisjonitasu kehtestati sõltumatu ELi importija kasumimarginaali, mitte kaubandusettevõtja tegeliku hinnalisandi põhjal, mis oli tunduvalt suurem. Sellist meetodit peeti asjakohasemaks, kuna tegelik hinnalisand oleks põhinenud ettevõttesisestel ülekandehindadel ega oleks kajastanud tegelikku turuolukorda.
(49)
Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39-44.
3.2.6. DUMPINGUMARGINAAL
(50)
Üks grupp eksportivaid tootjaid väitis, et rafineerimata ja rafineeritud oksaalhappe puhul tuleb kehtestada eraldi individuaalsed dumpingumarginaalid. Nad väitsid, et kuigi dumpingumarginaali kehtestamiseks võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga eri liikide kaupa, kehtestati mõlema oksaalhappe liigi puhul ühtne dumpingumarginaal. Nad väitsid, et asjakohasem oleks kehtestada eri liiki oksaalhapete puhul eraldi dumpingumarginaal, sest selle grupi moodustanud kahest tootvast äriühingust üks toodab rafineeritud ja teine rafineerimata oksaalhapet.
(51)
Rafineerimata oksaalhapet saab asendada rafineeritud oksaalhappega. Mõlemad oksaalhappe liigid kuuluvad sama CN-koodi alla ja nad ei ole kergesti eristatavad. Mõlemad oksaalhappe liigid on sama puhtusastmega, vahe on vaid selles, mil määral esineb jäätmeks muutunud tootes muude toodete jälgi. Kuna vaatlusaluse toote määratlus hõlmab neid mõlemaid, kehtestati tavakohaselt üks dumpingumarginaal. Arvestades nende kahe tooteliigi üsna suurt hinnaerinevust ning nende eristamisega seotud raskusi, tooks rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamine kaasa olulise meetmetest kõrvalehoidumise riski. Rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamise taotlus lükatakse tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 ja 46 kehtestatud dumpingumarginaalid.
(52)
Sama eksportivate tootjate grupp küsis kahe Hiina eksportivate tootjate grupi puhul kehtestatud erinevate dumpingumarginaalide kohta ning soovis selgitust, kuidas tehti arvutused ja kuidas liigitati rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape, nii et need kaks eksportijate gruppi said tulemuseks erinevad dumpingumarginaalid.
(53)
Mõlema Hiinast pärit eksportivate tootjate grupi puhul kasutati sama metoodikat ning vaatlusaluse toote kaalutud keskmine ekspordihind kehtib nii rafineeritud kui ka rafineerimata oksaalhappe suhtes. Seepärast selgitab dumpingumarginaalide erinevust asjaomaste tooteliikide ekspordi suhteline osakaal, sest rafineeritud oksaalhappe müügihind on tavaliselt kõrgem kui rafineerimata oksaalhappel.
(54)
Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:
Äriühing
Lõplik dumpingumarginaal
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Kuna dumpingumarginaalide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.
(56)
Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 52,2 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 49.
4. KAHJU
4.1. LIIDU TOODANG JA LIIDU TOOTMISHARU
(57)
Üks eksportiv tootja väitis, et ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 osutatud asjaolu, et kaks liidu tootjat (kaebuse esitaja ja üks koostööst hoiduv tootja) moodustavad liidu tootmisharu, ei kajasta olukorda õigesti makromajanduslike näitajate seisukohast. Ta väitis samuti, et nii koostööst hoidunud oksaalhappe tootja kui ka kolmanda, tootmise lõpetanud liidu tootja andmeid ei tuleks arvesse võtta ega kasutada teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 märgitule kinnitatakse siinkohal esiteks, et tegelikult oli vaatlusalusel perioodil liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustasid liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, st andes 100 % liidu toodangust. Teiseks lükatakse tagasi väide, et tuleks kõrvale jätta andmed, mis käsitlevad koostööst hoidunud tootjat ja kolmandat, tootmise 2008. aastal lõpetanud liidu tootjat; kahjuanalüüsi eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik vaatlusaluse perioodi kohta teadaolevad andmed, et kajastada liidu tootmisharule tüüpilist olukorda võimalikult täpselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõikes 1.
(58)
Lisaks väitis eespool osutatud eksportiv tootja, et uurimise käigus jäi korralikult välja selgitamata, miks mainitud kolmas tootja lõpetas samasuguse toote tootmise. Selle küsimusega siiski tegeleti uurimise käigus; äriühing lihtsalt kinnitas fakti, et lõpetas samasuguse toote tootmise sisemistel põhjustel, ega andnud täiendavaid selgitusi. Üks eksportiv tootja toetas seda selgitust ja väitis, et otsus tootmine lõpetada ei tulenenud Hiina eksportivate tootjate väidetavast dumpingust, minnes seega vastuollu kaebuse esitaja poolt kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis teatavaks tehtud teabega, mille kohaselt „[äriühing] lõpetas tootmise lõplikult, sulgedes tehase Hiina ja India tootjate agressiivse dumpingu tõttu”. Pealegi ei olnud kõnealusel eksportival tootjal esitada mingeid muid, liidu kolmanda tootja väidetud tootmisandmetest erinevaid andmeid. Seepärast ei muuda see argument asjaolu, et liidu kolmanda tootja andmeid saab kasutada käimasolevas uurimises.
(59)
Üks teine eksportiv tootja väitis, et teavet menetluse algatamiseks vajaliku miinimummäära täitmise kohta ei avaldatud nõuetekohaselt ning et seda miinimummäära nõuet tegelikult ei täidetud. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 2, moodustas kaebuse esitaja toodang üle 25 % liidu tootmisharu oksaalhappe kogutoodangust ja ükski tootja ei vaidlustanud seda enne uurimise algatamist. Menetluse algatamise etapis avaldatud mittekonfidentsiaalne toimik sisaldas ka teadet, kus anti ülevaade asjaomase nõude täitmise kontrollimisest. Pealegi hõlmas algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt tehtud kahjuanalüüs olulist osa liidu tootmisharust.
(60)
Kuna liidu tootmisharu ja toodangu määratluse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 ja 51, võttes arvesse eespool põhjenduses 57 esitatud selgitusi.
4.2. ASJAOMASE LIIDU TURU KINDLAKSMÄÄRAMINE
(61)
Üks eksportiv tootja väitis, et oksaalhappe müüki suletud turul ei peaks mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel arvesse võtma ja sellist lähenemisviisi peaks kasutama järjekindlalt kõigi kahjunäitajate puhul. Ajutise määruse põhjendustes 52, 53 ja 55 on selgitatud, miks eristati suletud ja vabaturgu, ning kooskõlas algmäärusega keskendus analüüs peamiselt vabaturule, ehkki mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel uuriti tegevust nii vabaturul kui ka suletud turgudel, nagu on märgitud põhjenduses 55. Teatavaid kahjunäitajaid saab tõepoolest analüüsida vaid uurides samasuguse toote kasutust vabaturul, kuna suletud turu olemusest tingituna võivad müüja ja ostja omavahelised suhted neid näitajaid moonutada. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
(62)
Kuna asjaomase liidu turu kindlaksmääramise kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 52-55.
4.3. LIIDU TARBIMINE
(63)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 56-58.
5. IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST
5.1. VAATLUSALUSE IMPORDI MÕJU KUMULATIIVNE HINDAMINE
(64)
Kuna vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivse hindamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59-62.
5.2. ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MAHT JA TURUOSA
(65)
Kuna asjaomastest riikidest pärit impordi mahu, hinna ja turuosa kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 ja 64.
5.3. DUMPINGUHINDADEGA IMPORDI HINNAD JA HINDADE ALLALÖÖMINE
(66)
Kahjumarginaali arvutamiseks kohandati vajalikul määral Hiina ja India koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud keskmist impordihinda, et võtta arvesse impordikulusid ja tollimakse, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 144. Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 % korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide oli õigustatud, ja kahjumarginaale korrigeeriti vastavalt nii eelmainitud eksportiva tootja kui ka teiste koostööd teinud eksportivate tootjate puhul. Samas ei mõjutanud korrigeerimine kavandatud lõplikke meetmeid, nagu on märgitud allpool põhjenduses 87.
(67)
Kuna dumpinguhindadega impordi hindade ja hindade allalöömise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65-68.
6. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
(68)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 57, väitis üks eksportiv tootja, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel kõrvale jätta (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Tegelikult on liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, esindades 100 % liidu toodangust kogu vaatlusaluse perioodi vältel, olenemata sellest, et üks tootja lõpetas oksaalhappe tootmise enne uurimisperioodi algust. Väide, et kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud kõrvale jätta, lükatakse tagasi, sest liidu tootmisharu majandusliku olukorra kindlaksmääramise eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik tootmist puudutavad andmed vaatlusalusel perioodil.
(69)
Sama eksportiv tootja väitis, et eespool põhjenduses 66 osutatud veast olenemata ei ole ajutises määruses tabelis 6 esitatud arvud töötajate arvu, aasta töötasu ja keskmise tööjõukulu kohta omavahel kooskõlas. Samas ei olnud eksportiva tootja väidetav keskmise palga tõus 21 % õige; õige on tegelikult 19 %.
(70)
Majanduskriisi seisukohast näitavad ajutise määruse põhjendused 95-97 selgesti, et ehkki tarbimine vähenes, jätkus asjaomastest riikidest pärineva impordi turuosa kasv, mis mõjutas negatiivselt kahjunäitajaid, nagu müügimaht, tööhõive, tootmisvõimsus ja turuosa.
(71)
Kuna ajutise määruse põhjenduste 69-94 kohta märkused puuduvad, kinnitatakse need põhjendused.
7. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(72)
Eksportiv tootja väitis, et vastupidiselt esialgsetele järeldustele liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. Liidu tootmisharu langustrendi põhjustas väidetavalt 2008. aasta majanduskriis ning kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmete eksikombel arvesse võtmine, mis põhjustas ebausaldusväärsed andmed tekitatud kahju kohta. Nagu eespool märgitud, leiti siiski, et kolmanda tootja andmete kaasamine oli põhjendatud ning asjaomaste riikide turuosa suurenes majanduskriisist hoolimata.
(73)
Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94-98, milles järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
8. PÕHJUSLIK SEOS
(74)
Üks eksportiv tootja väitis, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmete arvesse võtmine moonutas esialgseid järeldusi, nimelt põhjusliku seose analüüsi, mis pidanuks põhinema üksnes hetkel tegutsevate tootjate andmetel. Sarnaselt kahjuanalüüsiga leiti, et kolmanda tootja kõrvale jätmine moonutaks samasuguse toote kohta tehtavaid järeldusi. Nagu juba eespool põhjenduses 57 on märgitud, tuleb kõnealuse äriühingu andmed liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel samuti arvesse võtta ning see väide lükatakse seega tagasi.
(75)
Üks eksportiv tootja väitis, et kuna dumpinguhinnaga impordi maht suurenes samaaegselt liidu tootmisharu kasumlikkuse suurenemisega, ei saanud dumpinguhinnaga import olla tekkinud kahju peamine põhjus. Vähene kasumlikkuse paranemine siiski ei mõjuta järeldust, et üldine kasumlikkus oli väga madalal tasemel, jäädes alla tavapärase 8 %. Vaatamata tarbimise olulisele kasvule 2008. aastal ja seejärel uuesti uurimisperioodil, kaotas liidu tootmisharu vaatlusperioodil 9 % oma turuosast Hiinast pärit impordile.
(76)
Üks teine eksportiv tootja väitis, et kättesaadavate andmete põhjal sai liidu tootmisharu uurimisperioodil tulu, mis ulatus 8 % eesmärgile väga lähedale. Kuna tegu on ainult ühe liidu tootja tulu puudutavate andmetega, ei ole võimalik täpseid tulumäärasid avaldada. Pealegi sai kaebuse esitanud äriühing vähest tulu uurimisperioodil pärast 2009. aasta kahjumit, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 88. Eeldused, mida kasutades jõudis eksportiv tootja järelduseni, et uurimisperioodil saadud tulu ulatus eesmärgiks seatud määrale väga lähedale, olid tegelikult valed, sest ei olnud arvesse võetud kaebuse esitanud äriühingu asjakohaseid finants- ja tootmisandmeid, mida konfidentsiaalsuse säilitamise eesmärgil ei olnud võimalik avaldada. Kaebuse esitaja kasumlikkuse määr on igati tõestatud, sealhulgas ka kohapealsel kontrollkäigul, ning seepärast leiti, et väited uurimisperioodil saadud tulumäära pea eesmärgini ulatumise kohta ei ole õiged.
(77)
Kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 99-122.
9. LIIDU HUVID
(78)
Kaks importijat väitsid, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua oksaalhappe puuduse ELis. Väidetavalt ei suuda liidu tootmisharu rahuldada oksaalhappe nõudlust ELis.
(79)
Uurimisel selgus, et uurimisperioodil oli kaebuse esitajal rakendamata tootmisvõimsusi. Kaebuse esitaja väitis, et ta parajasti suurendab toodangumahtu, kuigi vaatlusaluse toote tootmisprotsessi määravate keemiliste reaktsioonide tõttu võtab tootmisvõimsuse rakendusastme suurendamine küllaltki palju aega. Arvestades ELi tarbimist kajastavaid andmeid ning ELi kogu tootmisvõimsust, võib eeldada, et kaebuse esitaja, kui ta toodab juba peaaegu täisvõimsusel, suudab rahuldada ELi kogu rafineerimata oksaalhappe nõudlust. Rafineeritud oksaalhappega seoses tuleb meenutada, et suurem osa sellest läheb eksporttoodete tootmiseks, nii et kasutajad võivad tegutseda seestöötlemiskorra kohaselt. Pealegi on rafineeritud oksaalhappe peamise Hiina eksportija puhul kehtestatud üks väiksemaid tollimaksumäärasid (14,6 %).
(80)
Lisaks väitis kaebuse esitaja, et (rafineerimata) oksaalhappe maailmaturul on juhtiv roll Hiina tootjatel, kes määravad ka selle toote hinnataseme. Hetkel pööravad Hiina tootjad rohkem tähelepanu omamaisele turule ja ei saa välistada, et kui puuduvad meetmed ja kui turult kaoks ka viimane ELi rafineerimata oksaalhappe tootja, seisavad ELil tõenäoliselt ees tõsised varustuskindluse probleemid koos pideva puuduse ja oligopoolsete hindadega.
(81)
Üks teine importija/kasutaja, kes tegutseb eelnevast erinevas järelturu segmendis, väitis, et ajutistel meetmetel oli negatiivne mõju nende toodete kasumlikkusele, mille peamine tooraine oli oksaalhappe, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid. See äriühing kutsuti ärakuulamisele, et seda probleemi arutada ning saada tõendusmaterjali, kuid äriühing ei vastanud kutsele. Seega ei saanud neid väiteid kontrollida.
(82)
Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123-139.
10. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
10.1. KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE
(83)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 66, väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 % korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide on osaliselt põhjendatud, sest osa ELi kliendile tollimakse sisaldavate hindadega tarnitud importtoodete puhul oli tollimaksu liiga madalaks hinnatud. Seepärast kohandati vastavalt kahjumarginaale, ilma et see oleks märkimisväärselt mõjutanud kavandatud lõplikke meetmeid (vt põhjendus 87).
(84)
Lähtudes äriühingu Star Oxochem kohta tehtud järeldustest, kehtestati kahjumarginaal ka kõnealuse eksportiva tootja puhul ajutise määruse põhjendustes 142-144 sätestatud arvutusmeetodi kohaselt.
(85)
Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145-148.
10.2. TOLLIMAKSUDE VORM JA TASE
(86)
Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal suurem kui dumpingumarginaal.
(87)
Eespool esitatu põhjal kehtestatakse järgmised dumpingu- ja kahjumarginaalid:
Äriühingu/rühma nimi
Kahjumarginaal (%)
Dumpingumarginaal (%)
Ajutine tollimaks (%)
Kavandatav tollimaks (%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Kõik teised äriühingud
47,9
43,6
43,6
43,6
Hiina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Kõik teised äriühingud
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ja Hiinast ning toodetud nimetatud äriühingute, seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(89)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(90)
Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast ja Indiast pärit oksaalhappe impordi suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(91)
Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi.
(92)
Dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohase jõustamise tagamiseks tuleb jääktollimaksu kohaldada nii koostööst keeldunud eksportijate kui ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ei eksportinud. Kui viimati nimetatud äriühingud täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud nõuded, palutakse neil esitada nimetatud artikli kohane läbivaatamistaotlus, mille alusel nende olukorda võiks individuaalselt hinnata.
10.3. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(93)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset arvestades leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra.
11. KOHUSTUSED
(94)
Üks India eksportiv tootja ja kaks Hiina eksportivat tootjat pakkusid hinnakohustuse kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.
(95)
Vaatlusaluse toote hinnad on näidanud viimaste aastate jooksul märkimisväärset kõikumist ja seepärast ei ole toode kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahenduseks pakkus India eksportiv tootja indekseerimisklauslit, kuid ei nimetanud miinimumhinda. Tuleb märkida, et hinnakõikumiste ja peamise tooraine hinna vahel ei leitud otsest seost, mistõttu indekseerimine ei ole asjakohane. Lisaks jättis kõnealuse äriühingu esitatud andmete korrektsus ja koostöövalmidus kogu uurimise vältel soovida. Seepärast ei olnud komisjon veendunud, et kõnealuse äriühingu võetud kohustust oleks võimalik tõhusalt kontrollida.
(96)
Pealegi tuvastati uurimisel, et Hiina eksportivate tootjate puhul on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Seega ei kõrvaldaks ühe Hiina eksportiva tootja ettepanek kehtestada kõigi tooteliikide jaoks ühtne miinimumhind dumpingu kahjustavat toimet. Mõlemad asjaomased Hiina eksportivad tootjad toodavad ka muid eri liiki keemiatooteid ja neil on võimalus müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus oma seotud kaubandusettevõtete kaudu. Tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida. Teiste Hiina eksportivate tootjate pakutud erinevad hinnad teeksid samuti kontrollimise raskesti teostatavaks, kuna tooteliike on keerukas eristada. Selle põhjal järeldati, et eksportijate pakutud kohustusi ei saa vastu võtta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning pärineb Indiast ja Hiina Rahvavabariigist.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpinguvastase tollimaksu määr %
TARICi lisakood
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Kõik teised äriühingud
43,6
B999
Hiina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Kõik teised äriühingud
52,2
B999
3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Komisjoni määruse (EL) nr 1043/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. aprill 2012