NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 836/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 333/2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanovilo mimo jiné maximální limity kontaminující látky benzo[a]pyrenu.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 9. června 2008 stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách (3). EFSA dospěl k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek nebo osmi specifických látek. EFSA dále dospěl k závěru, že systém osmi látek by v porovnání se systémem čtyř látek nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(3)
V důsledku toho nařízení Komise (EU) č. 835/2011 (4) změnilo nařízení (ES) č. 1881/2006 za účelem stanovení maximálních limitů pro sumu čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků (benzo[a]pyrenu, benzo[a]anthracenu, benzo[b]fluoranthenu a chrysenu).
(4)
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (5) stanoví pracovní charakteristiky metod analýzy pouze pro benzo[a]pyren. Z toho důvodu je nutné stanovit pracovní charakteristiky metod analýzy také pro další tři látky, jejichž maximální limity nyní stanovuje nařízení (ES) č. 1881/2006.
(5)
Referenční laboratoř Evropské unie pro polycyklické aromatické uhlovodíky (RL EU pro PAU) ve spolupráci s národními referenčními laboratořemi provedla průzkum mezi úředními kontrolními laboratořemi, aby bylo zhodnoceno, které pracovní charakteristiky metod analýzy by byly dosažitelné pro benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen v příslušných matricích potravin. Výsledek tohoto průzkumu RL EU pro PAU shrnula ve zprávě „Pracovní charakteristiky metod analýzy pro stanovení čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“ („Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“) (6). Výsledky průzkumu ukazují, že pracovní charakteristiky metod analýzy aktuálně platné pro benzo[a]pyren jsou vhodné i pro ostatní tři látky.
(6)
Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 333/2007 ukazují, že v některých případech mohou být současná ustanovení odběru vzorků neproveditelná či mohou vést k nepřijatelné hospodářské škodě na vzorkované šarži. V těchto případech by mělo být povoleno se od takových postupů odběru vzorků odchýlit, za předpokladu že odběr vzorků zůstane pro vzorkovanou šarži nebo její část dostatečně reprezentativní a použitý postup bude plně zdokumentován. Pro odběr vzorků v maloobchodním prodeji již možnost odchýlit se od postupů odběru vzorků existuje. Postupy odběru vzorků v maloobchodním prodeji by měly být sjednoceny s obecnými postupy odběru vzorků.
(7)
Pro materiál nádob na odběr vzorků pro analýzu PAU je třeba podrobnějších ustanovení. Kontrolní orgány běžně používají plastové nádoby, které však nejsou vhodné pro odběr vzorků pro analýzu PAU, neboť tyto materiály mohou ovlivnit obsah PAU ve vzorku.
(8)
Je nezbytné vyjasnit některé aspekty zvláštních požadavků na metody analýzy, zejména požadavků týkajících se pracovních charakteristik a přístupu založeného na vhodnosti pro daný účel. Dále by měly být upraveny tabulky uvádějící pracovní charakteristiky tak, aby působily jednotněji pro všechny analyty.
(9)
Nařízení (ES) č. 333/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož jsou nařízení (EU) č. 835/2011 a toto nařízení vzájemně propojené, měla by být obě nařízení použitelná od stejného dne.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 333/2007 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
‘1. Odběr vzorků a analýza pro úřední kontrolu limitů obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhlovodíků („PAU“) uvedených v oddílech 3, 4 a 6 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provádí v souladu s přílohou tohoto nařízení.“
3)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 836/2011,
19. august 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) on kehtestatud muuhulgas saasteaine benso(a)püreeni piirnormid.
(2)
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon võttis 9. juunil 2008. aastal vastu arvamuse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike esinemise kohta toidus. (3) EFSA on jõudnud järeldusele, et benso(a)püreen ei ole sobiv marker polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) olemasolu määramiseks toidus ja et kõige sobivamaks polütsükliliste aromaatsete süsivesinike markeriks toidus on neljast või kaheksast eri ainest koosnev süsteem. EFSA on samuti jõudnud järeldusele, et kaheksa ainega süsteem ei oma suurt lisandväärtust võrreldes neljaainelise süsteemiga.
(3)
Selle tulemusena on komisjoni määrusega (EL) nr 835/2011 (4) muudetud määrust (EÜ) nr 1881/2006, et kehtestada nelja polütsüklilise aromaatse süsivesiniku (benso(a)püreeni, bens(a)antratseeni, benso(b)fluoranteeni ja krüseeni) kohta summaarne piirnorm.
(4)
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 333/2007 (5) on kehtestatud vaid benso(a)püreeni analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad. Seepärast on vaja kehtestada analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad ülejäänud kolme aine kohta, mille piirnormid on praegu sätestatud määruses (EÜ) nr 1881/2006.
(5)
Euroopa Liidu referentlabor polütsükliliste aromaatsete süsivesinike jaoks (edaspidi „ELi PAH-referentlabor”) viis koostöös riiklike referentlaboritega läbi uuringu ametlike kontroll-laborite seas, et hinnata, missugused analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad oleksid saavutatavad benso(a)püreeni, bens(a)antratseeni, benso(b)fluoranteeni ja krüseeni puhul asjaomastes toidu põhiainetes. ELi PAH-referentlabor võttis kõnealuse uuringu tulemuse kokku aruandes „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food” (6). Uuringu tulemustest selgub, et benso(a)püreeni suhtes praegu kohaldatavad analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad sobivad kasutamiseks ka ülejäänud kolme aine puhul.
(6)
Määruse (EÜ) nr 333/2007 rakendamise käigus saadud kogemusest selgus, et mõnel juhul võivad praegused proovivõtunõuded olla teostamatud või põhjustada vastuvõetamatut majanduslikku kahju kontrollitava partii suhtes. Sellistel juhtudel tuleks lubada proovivõtu korrast kõrvale kaldumist tingimusel, et valim on piisavalt representatiivne kontrollitava partii või osapartii suhtes ning et kasutatud menetlus on täielikult dokumenteeritud. Proovi võtmisel jaemüügietapis on juba olemas võimalus proovivõtukorrast kõrvale kalduda. Sätted proovivõtu kohta jaemüügietapis tuleks viia vastavusse proovivõtu üldkorraga.
(7)
Üksikasjalikumaid sätteid on vaja proovivõtunõude materjali kohta, kui proove võetakse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsiks. Täitevasutused kasutavad laiaulatuslikult plastnõusid, kuigi need ei ole sobivad, kui proove võetakse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsiks, sest plastmaterjalid võivad mõjutada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldust.
(8)
Selgust on vaja analüüsimeetodite erinõuete teatavate aspektide suhtes, eelkõige nõuete suhtes, mis on seotud suutlikkusnäitajate ning sobivusega ettenähtud otstarbeks. Lisaks tuleks suutlikkusnäitajate tabelite vormingut muuta, et see oleks ühtlasem kõigi analüütide lõikes.
(9)
Määrust (EÜ) nr 333/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta. Kuna määrus (EÜ) nr 835/2011 ja käesolev määrus on omavahel seotud, siis tuleks mõlemat määrust hakata kohaldama samast kuupäevast.
(10)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 333/2007 muudetakse järgmiselt.
1)
Pealkiri asendatakse järgmisega:
2)
Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
‘1. Proovide võtmine ja analüüsimine määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 3., 4. ja 6. jaos loetletud toiduainete plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) sisalduse ametlikuks kontrolliks toimub kooskõlas käesoleva määruse lisaga.”
3)
Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. august 2011