ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
ze dne 29. června 2012
o šetřeních a pokutách v souvislosti se zkreslováním statistik, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně
(2012/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (1), a zejména na čl. 8 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 stanoví systém sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně. Uvedené nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
(2)
Pro rozpočtový dohled v eurozóně je zcela zásadní dostupnost spolehlivých fiskálních údajů. Členské státy by měly v zájmu zajištění spolehlivé a nezávislé statistiky zaručit dodržování zásady profesionální nezávislosti národních statistických úřadů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2), a dále i s ustanoveními Kodexu evropské statistiky.
(3)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 opravňuje Komisi k dohledu nad hospodářskou a měnovou spoluprací za účelem zjišťování a odhalování zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež jsou relevantní pro uplatňování systému mnohostranného dohledu a postupu při nadměrném schodku.
(4)
Komise by za tímto účelem měla provést jakákoli šetření, jež jsou zapotřebí pro potvrzení skutečnosti, že došlo ke zkreslení skutečných údajů o schodku a dluhu v důsledku úmyslu nebo hrubé nedbalosti, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
(5)
Je nezbytné stanovit podrobná pravidla týkající se postupů šetření, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty, podrobná pravidla zajišťující právo na obhajobu, přístup ke spisu, právní zastoupení, důvěrnost a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení šetření by mělo být odůvodněno a provedené šetření by mělo být přiměřené a nemělo by překračovat rámec, jenž je nezbytný k tomu, aby se prokázalo, že došlo k možnému zkreslení příslušných údajů o schodku a veřejném dluhu.
(7)
Komise by měla být schopna při takovém šetření provádět kontroly na místě a požadovat informace od jakýchkoli subjektů, jež jsou zařazovány do sektoru vládních institucí, a to na centrální, národní a místní úrovni nebo na úrovni sociálního zabezpečení v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3), dále jen „ESA 95“.
(8)
Zahájení šetření by měla obvykle v zájmu potvrzení důvodného podezření v návaznosti na závažné indicie o zkreslování relevantních údajů o schodku a dluhu předcházet metodická inspekce, kterou vykoná Komise (Eurostat) v souladu s článkem 11b nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4).
(9)
Pouhé nesprávné provádění účetních pravidel ESA 95, k němuž ovšem nedošlo v důsledku úmyslu či hrubé nedbalosti, se při hodnocení, zda došlo ke zkreslení ve smyslu nařízení (EU) č. 1173/2011, za takové zkreslení nepovažuje. Z působnosti tohoto rozhodnutí jsou dále vyloučeny revize, včetně podstatných revizí z důvodu změn metodiky za všechny uplynulé roky, jež jsou jasně a náležitě vysvětleny, dále pak nepodstatné chyby a případy, v nichž dotčený členský stát vyjádřil určité pochybnosti a Komise (Eurostat) byla požádána o vysvětlení podle článku 10 nařízení (ES) č. 479/2009.
(10)
Uživatelé evropských statistik oprávněně očekávají, že statistiky jsou tvořeny statistickými orgány, jež při výkonu své činnosti postupují profesionálně a s náležitou obezřetností. Neúmyslné jednání či opomenutí by mělo být považováno za případ hrubé nedbalosti, dopustila-li se osoba odpovídající za tvorbu údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu zjevného porušení své povinnosti jednat s náležitou péčí.
(11)
Aby měl členský stát možnost řádné obhajoby, měl by být náležitě informován o zahájení šetření Komise, jakož i o jeho výsledcích. Výsledky šetření by měly být sděleny prostřednictvím zprávy Komise, jež se předává Evropskému parlamentu a Radě a zveřejňuje. Komise (Eurostat) rovněž náležitě informuje Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
(12)
V souladu s obecnými právními zásadami a judikaturou Soudního dvora Evropské unie by mělo být respektováno právo na obhajobu a zásada důvěrnosti. Členské státy by měly mít právo vyjádřit se k záležitostem šetřeným Komisí, jakož i právo přístupu ke spisu vedenému Komisí.
(13)
Doporučení předkládané Radě za účelem uložení pokuty by mělo vycházet pouze z důvodů, k nimž se mohl dotčený členský stát vyjádřit.
(14)
Měla by být stanovena kritéria pro určení výše pokuty. Tato kritéria by měla být používána k tomu, aby bylo zajištěno, že navrhovaná pokuta je stanovena v náležité výši, což ji činí účinnou, přiměřenou a odrazující, přičemž se vychází z referenční částky, která je v případě potřeby v závislosti na konkrétních okolnostech zvýšena či snížena.
(15)
Tímto rozhodnutím není dotčen výkon pravomocí Komise (Eurostatu) podle nařízení (ES) č. 479/2009.
(16)
V souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje obsah a forma opatření, jež toto rozhodnutí stanovuje, rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů stanovených nařízením (EU) č. 1173/2011.
(17)
Tímto rozhodnutím není dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (5),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanovuje podrobná pravidla týkající se postupů šetření zkreslování údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu v důsledku úmyslné či hrubé nedbalosti, podrobná pravidla týkající se práva na obhajobu a důvěrnosti, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
2. Toto rozhodnutí se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
KAPITOLA II
POSTUPY ŠETŘENÍ
Článek 2
Zahájení šetření
1. Komise informuje dotčený členský stát o svém rozhodnutí zahájit šetření, včetně uvedení informací o zjištění vážných indicií o existenci skutečností, které by mohly představovat zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež vyplývá z manipulace takových údajů způsobené úmyslně či v důsledku hrubé nedbalosti.
2. V průběhu šetření může Komise (Eurostat) podle postupů stanovených v článcích 3 až 5 požadovat informace, vést rozhovory s osobami, provádět kontroly na místě a má umožněn přístup k účtům všech vládních subjektů na centrální, národní a místní úrovni a na úrovni sociálního zabezpečení. Komise (Eurostat) může těchto opatření k šetření využít buď jednotlivě nebo v jejich kombinaci. Je-li to vhodné, může být k šetření případně přizván účetní dvůr či jiné vrcholné kontrolní orgány dotčeného členského státu, přičemž jsou plně dodržována vnitrostátní pravidla, jež se takových orgánů týkají.
3. Komise se může rozhodnout, že šetření provede až po té, co bude vykonána metodická inspekce v souladu s rozhodnutím, jež Komise (Eurostat) přijímá podle nařízení (ES) č. 479/2009.
4. O svém rozhodnutí o zahájení šetření informuje Komise Evropský parlament a Radu.
Článek 3
Žádost o poskytnutí informací
1. Na žádost Komise poskytne jakýkoli vládní subjekt, jenž se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o dluhu a schodku dotčeného členského státu, nebo jehož účty jsou používány pro sestavování takových údajů (dále jen „dotčený subjekt“), veškeré informace nezbytné pro provedení šetření. Dotčený členský stát je informován o jakékoli takové žádosti, s níž se Komise obrátí na dotčený subjekt.
2. Komise musí uvést účel žádosti, v němž je konkrétně zmíněno, že se žádost podává podle tohoto rozhodnutí, a rovněž musí uvést lhůtu pro odpověď, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 4
Rozhovory
Za účelem získání informací či vysvětlení týkajících se skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem šetření může Komise vést rozhovory s jakoukoli osobou, jež se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o schodku a dluhu a jež s rozhovorem souhlasí, a odpovědi takové osoby zaznamenávat. Dotčený subjekt musí být informován před uskutečněním rozhovoru s jakýmkoli zástupcem či zaměstnancem. Osoba, s níž je rozhovor veden, může požádat o poradenství poskytované zástupcem dotčeného subjektu či o právní poradenství.
Článek 5
Kontroly
1. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření mají oprávnění:
a)
ke vstupu do prostor dotčeného subjektu;
b)
k přístupu ke všem záznamům a účtům dotčeného subjektu, a to na všech nosičích, na nichž jsou takové informace uchovávány;
c)
k pořizování či získávání kopií či výpisů jakýchkoli záznamů či účtů, a to v jakékoli formě;
d)
k zajištění veškerých záznamů a účtů v rozsahu a po dobu, jež jsou nezbytné k získání vlastních důkazů pro účely šetření, aniž jsou ohroženy zásadních činnosti dotčeného subjektu.
e)
požadovat za podmínek stanovených v článku 4 od jakéhokoli zástupce či zaměstnance dotčeného subjektu podání vysvětlení, jež se týká skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem a účelem šetření.
2. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření se prokazují písemným oprávněním, v němž je uveden předmět a účel kontroly a datum zahájení kontroly.
3. Za účelem provedení kontroly dotčený subjekt plně spolupracuje s Komisí.
4. Zaměstnanci statistických orgánů dotčeného členského státu na žádost Komise aktivně napomáhají úředníkům Komise a jiným doprovázejícím osobám zmocněným Komisí. Za tímto účelem mají oprávnění uvedená v odstavci 1.
5. Zjistí-li úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření, že subjekt nesouhlasí s kontrolou nařízenou podle tohoto článku, poskytne jim dotčený členský stát v souladu se svými vnitrostátními předpisy nezbytnou pomoc.
6. Je-li podle vnitrostátních pravidel vyžadováno k provedení kontroly soudní povolení, musí o jeho vydání Komise požádat. V takovém případě bude povolení od soudního orgánu předloženo společně s písemným oprávněním uvedeným v odstavci 2.
Článek 6
Právo na vyjádření
Před přijetím zprávy uvedené v článku 7 vyzve Komise dotčený členský stát, aby předložil písemné připomínky k předběžným zjištěním.
Výzva musí být písemná a musí obsahovat lhůtu, ve které mají být tyto připomínky předloženy, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 7
Podávání zpráv
1. Komise přijme zprávu, v níž jsou uvedena její zjištění a připomínky předložené dotčeným členským státem, jež se týkají provedeného šetření podle této kapitoly, a předloží ji uvedenému členskému státu.
2. Komise předává tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva se zveřejňuje.
3. Komise (Eurostat) informuje o výsledku šetření Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
4. Jakékoli doporučení ohledně uložení pokuty dotčenému členskému státu, jež předkládá Komise Radě, musí vycházet ze zprávy uvedené v odstavci 1.
Článek 8
Doba trvání
1. Komise přijme zprávu uvedenou v článku 7 nejpozději do deseti měsíců po oznámení svého rozhodnutí o zahájení šetření podle článku 2. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření šetření či vyžaduje-li získání informací potřebných pro šetření postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o dalších pět měsíců.
2. Kontroly musí být dokončeny do šesti měsíců od data zahájení kontroly. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření kontrol či vyžaduje-li získání informací souvisejících s kontrolami postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o další tři měsíce.
KAPITOLA III
PRÁVO NA OBHAJOBU A DŮVĚRNOST
Článek 9
Právo na obhajobu
Zásada práva na obhajobu se vztahuje na jakékoli provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Přístup ke spisu
Dotčený členský stát má právo požádat o přístup ke všem dokumentům a dalším faktickým materiálům, jež shromáždila Komise a jež by mohly sloužit jako podpůrné důkazy pro doporučení určené Radě, které se týká uložení pokuty uvedenému členskému státu.
Dokumenty získané dotčeným členským státem prostřednictvím přístupu ke spisu lze použít pouze pro účely tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Právní zastupování
Dotčený členský stát, dotčený subjekt, jakákoli osoba pracující pro takový subjekt či jakákoli jiná fyzická osoba má během šetření právo na právní zastupování.
Článek 12
Důvěrnost a profesní tajemství
Šetření stanovená v kapitole II se řídí zásadami důvěrnosti a profesního tajemství. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření nesmějí zveřejnit informace, jež jsou získány v rámci šetření a na něž se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství a jejich důvěrnost.
Dokumenty či informace, jež Komise v průběhu šetření získá, lze použít výlučně pro účely tohoto rozhodnutí.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO STANOVENÍ VÝŠE POKUTY
Článek 13
Maximální výše
Celková výše pokuty nesmí přesáhnout 0,2 % posledního oficiálního hrubého domácího produktu v běžných tržních cenách dotčeného členského státu za předcházející rok, jak je definováno v ESA 95.
Článek 14
Kritéria týkající se výše pokuty
1. Komise zajišťuje, aby doporučovaná pokuta byla účinná, přiměřená a odrazující. Pokuta se stanoví na základě referenční částky, kterou lze zvýšit či snížit podle konkrétních okolností uvedených ve třetím odstavci.
2. Referenční částka se stanoví na 5 % z dopadu zkreslení buď na výši schodku veřejných financí či na výši veřejného dluhu dotčeného členského státu pro příslušné roky, jichž se týkalo oznámení v souvislosti s postupem při nadměrném schodku, přičemž se zohlední vždy dopad většího rozsahu.
3. Komise vždy s přihlédnutím k maximální výši pokuty stanovené v článku 13 vezme příslušně v úvahu tyto okolnosti:
a)
závažnost a širší dopady zkreslení, zejména dopad zkreslení na fungování posílené správy ekonomických záležitostí v Unii;
b)
skutečnost, že ke zkreslení prokazatelně došlo buď v důsledku hrubé nedbalosti, nebo ke zkreslení prokazatelně došlo úmyslně;
c)
skutečnost, že zkreslení bylo způsobeno buď samostatným jednáním jediného subjektu, nebo šlo o společné jednání dvou či více subjektů;
d)
opakování, četnost či délku zkreslování ze strany dotčeného členského státu; v takových případech se referenční výše rovná nejvyššímu zjištěnému rozsahu a násobí se počtem let v období čtyř let od posledního oznámení, během nichž k příslušnému zkreslení došlo;
e)
míru obezřetnosti a spolupráce, které dotčený členský stát prokázal při odhalování zkreslení a v průběhu šetření, či naopak míru maření těchto činností.
Článek 15
Promlčecí lhůta pro výběr pokut
1. Právo Komise vymoci rozhodnutí přijatá Radou podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011 musí být uplatněno ve lhůtě pěti let.
2. Běh této lhůty počíná dnem, kdy je dotčenému členskému státu rozhodnutí Rady oznámeno.
3. Promlčecí lhůta pro vymáhání pokut se přerušuje každým úkonem Komise, jehož cílem je vymáhat platbu pokuty, nebo se pozastavuje na dobu, po kterou je pozastavena vymahatelnost platby na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 29. června 2012.
KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS,
29. juuni 2012,
uurimiste ja trahvide kohta statistika manipuleerimise korral, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal
(2012/678/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (1), eriti selle artikli 8 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr 1173/2011 kehtestatakse karistuste süsteem, et tõhustada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku ja parandusliku osa täitmist euroalal. Määrust kohaldatakse liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro.
(2)
Usaldusväärsete eelarveandmete kättesaadavus on olulise tähtsusega eelarvejärelevalve teostamiseks euroalal. Et kindlustada usaldusväärne ja sõltumatu statistika, peaksid liikmesriigid tagama siseriiklike statistikaasutuste ametialase sõltumatuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (2) ning Euroopa statistika tegevusjuhises sätestatuga.
(3)
Määrusega (EL) nr 1173/2011 antakse komisjonile järelevalveõigus majandus- ja finantskoostöö üle eesmärgiga avastada ja paljastada manipuleerimisi valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmetega, mis on olulised mitmepoolse järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel.
(4)
Sel eesmärgil peaks komisjon korraldama vajalikud uurimised, et kinnitada tahtlikult või tõsisest hooletusest tingitud ebaõige teabe esitamist tegeliku eelarvepuudujäägi ja võla kohta, millele on osutatud määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõikes 1.
(5)
Tarvis on kehtestada uurimismenetluse üksikasjalikud eeskirjad, üksikasjalikud kriteeriumid trahvisumma kindlaksmääramiseks, üksikasjalikud eeskirjad, et tagada kaitseõigus, toimikuga tutvumise õigus, õigus esindajale ja konfidentsiaalsus, ning ajalised sätted ja trahvisummade kogumist käsitlevad sätted.
(6)
Komisjoni otsus uurimise algatamiseks peaks olema põhjendatud ja läbiviidud uurimine peaks olema proportsionaalne ning mitte minema kaugemale sellest, mis on vajalik, et teha kindlaks asjakohaste eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmete võimalik manipuleerimine.
(7)
Sellise uurimise käigus peaks komisjonil olema võimalik teostada kohapealseid kontrolle ja nõuda teabe esitamist kõigilt valitsemissektori asutustelt nii keskse, riikliku ja kohaliku tasandi kui ka sotsiaalkindlustuse puhul vastavalt nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3) (edaspidi „ESA 95”).
(8)
Kahtluste kinnitamiseks pärast tõsiste viidete ilmnemist ebaõigete andmete esitamisest eelarve puudujäägi ja valitsemissektori võla kohta peaks uurimise algatamisele üldjuhul eelnema komisjoni (Eurostati) korraldatud metodoloogiline kontrollkäik vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) artiklile 11b.
(9)
Hinnates seda, kas tegemist on ebaõigete andmete esitamisega eelarve puudujäägi ja valitsemissektori võla kohta vastavalt määrusele (EL) nr 1173/2011, ei tohiks ESA 95 arvepidamiseeskirjade ebaõiget rakendamist, mis ei ole ei tahtlik ega tingitud raskest hooletusest, käsitleda kui ebaõigete andmete esitamist. Lisaks ei tohiks käesolevat otsust kohaldada muudatuste suhtes, sh kõiki varasemaid aastaid käsitleva metoodika muutmisega seotud oluliste muudatuste suhtes, mida on selgelt ja piisavalt selgitatud, ning ebaoluliste vigade ja juhtumite suhtes, mille kohta asjaomane liikmesriik on väljendanud kahtlust ja esitanud komisjonile (Eurostatile) taotluse selgituste saamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 10.
(10)
Euroopa statistika kasutajatel on õiguspärane ootus, et selle on koostanud statistikaasutused, kes teevad oma tööd oskuslikult ja nõuetekohaselt. Tahtmatut tegevust või tegevusetust tuleks käsitleda raske hooletusena, kui valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevate andmete eest vastutav isik ei täida ilmselt oma hoolsuskohustust.
(11)
Kaitseõiguse tagamiseks peaks asjaomast liikmesriiki nõuetekohaselt teavitama nii uurimise algatamisest komisjoni poolt kui ka uurimise tulemustest. Uurimiste tulemused tuleks esitada komisjoni aruande vormis Euroopa Parlamendile ja komisjonile ning avaldada. Komisjon (Eurostat) peaks nõuetekohaselt teavitama ka Euroopa statistikasüsteemi komiteed ja Euroopa statistika haldamise nõuandekogu.
(12)
Kaitseõiguse ja konfidentsiaalsuse põhimõtet tuleks järgida kooskõlas õiguse üldpõhimõtete ning Euroopa Liidu Kohtu praktikaga. Eelkõige peaks asjaomasel liikmesriigil olema õigus esitada komisjonile uurimise käigus selgitusi ning õigus pääseda juurde komisjoni koostatud toimikule.
(13)
Nõukogule esitatavad soovitused trahvi määramiseks peaksid põhinema ainuüksi nendel põhjendustel, mille kohta asjaomane liikmesriik on saanud esitada oma selgitused.
(14)
Tuleks kehtestada kriteeriumid trahvisumma kindlaksmääramiseks. Neid kriteeriume tuleks kasutada, et tagada trahvisumma määramine asjakohasel tasemel, et trahv oleks tõhus, proportsionaalne ja hoiatav ning põhineks võrdlussummal, mida on vajaduse korral kohandatud üles- või allapoole, võttes arvesse eriasjaolusid.
(15)
Käesolev otsus ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 479/2009 kohaste komisjoni (Eurostati) volituste rakendamist.
(16)
Käesolevas otsuses sätestatud meetmete sisu ja vorm ei lähe kaugemale, kui on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 1173/2011 kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 5.
(17)
Käesolevat otsust tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (5) kohaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
I PEATÜKK
SISU JA REGULEERIMISALA
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesolevas otsuses sätestatakse uurimismenetluse üksikasjalikud eeskirjad valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevate ebaõigete andmete esitamise korral tahtlikult või tõsise hooletuse tõttu, üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kaitseõigust ja konfidentsiaalsust, üksikasjalikud kriteeriumid trahvisumma kindlaksmääramiseks ning ajalised sätted ja trahvisummade kogumist käsitlevad sätted, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõikes 1.
2. Käesolevat otsust kohaldatakse liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro.
II PEATÜKK
UURIMISMENETLUS
Artikkel 2
Uurimise algatamine
1. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile oma otsusest uurimise algatamise kohta ning esitab teabe leitud tõsiste asjaolude kohta, mis võivad osutada eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevate ebaõigete andmete esitamisele asjaomaste andmete manipuleerimise tulemusena kas tahtlikult või tõsise hooletuse tõttu.
2. Uurimise ajal võib komisjon (Eurostat) taotleda teavet, võtta isikutelt ütlusi, viia läbi kohapealseid kontrolle ning pääseda juurde valitsemissektori kõikide üksuste arvepidamise andmetele keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse, kohaliku omavalitsuse ning sotsiaalkindlustuse tasandil, kooskõlas artiklites 3-5 sätestatud menetlustega. Nimetatud meetmeid võib komisjon (Eurostat) kohaldada kas üksikult või koos. Kui see on asjakohane ja kui järgitakse täielikult selliseid asutusi käsitlevaid siseriiklikke eeskirju, võib kutsuda menetlusele kaasa aitama või selles osalema asjaomase liikmesriigi kontrollikoda või muud kõrgeimat kontrolliasutust.
3. Komisjon võib otsustada, et uurimist ei korraldata enne komisjoni (Eurostati) otsuse kohaselt läbiviidud ja määruse (EÜ) nr 479/2009 kohast metodoloogilist kontrollkäiku.
4. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma otsusest uurimise algatamise kohta.
Artikkel 3
Teabenõue
1. Komisjoni taotluse korral peavad kõik riigiasutused, kes on otse või kaudselt seotud asjaomase liikmesriigi võlga ja eelarvepuudujääki käsitlevate andmete kogumisega, või kelle raamatupidamisdokumente on kasutatud selliste andmete kogumisel (edaspidi „asjaomane asutus”) esitama komisjonile kogu teabe, mis on uurimise jaoks vajalik. Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki asjaomasele asutusele esitatud taotlusest.
2. Komisjon teatab nõude eesmärgi, täpsustades, et taotlus esitatakse vastavalt käesolevale otsusele, ning märgib vastamise tähtaja, mis on vähemalt neli nädalat.
Artikkel 4
Ütluste võtmine
Et koguda teavet või selgitusi uurimise aluseks olevate asjaolude või dokumentide kohta, võib komisjon võtta ütlusi kõigilt isikutelt, kes on otse või kaudselt seotud eelarvepuudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevate andmete kogumisega ning nõustub ütlusi andma, ning komisjon võib vastuseid salvestada. Asjaomast asutust teavitatakse enne tema esindajatelt või töötajatelt ütluste võtmist. Ütlusi andev isik võib taotleda asjaomase asutuse esindaja või õigusnõustaja abi.
Artikkel 5
Kontrollimised
1. Komisjoni poolt kontrolli teostamiseks volitatud ametnikel ja teistel kaasas olevatel isikutel on õigus
a)
siseneda asjaomase asutuse kõikidesse ruumidesse;
b)
pääseda juurde asjaomase asutuse kõikidele toimikutele ja raamatupidamisarvestusele olenemata sellest, millisel andmekandjal neid hoitakse;
c)
teha või saada mis tahes vormis koopiaid või väljavõtteid kõigist andmestikest ja raamatupidamisdokumentidest;
d)
pitseerida andmestikke ja raamatupidamisdokumente sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mis on vajalik faktiliste tõendite kogumiseks uurimismenetluse jaoks, kui see ei takista asjaomase asutuse põhitegevust;
e)
küsida asjaomase asutuse kõigilt esindajatelt või töötajatelt selgitusi asjaolude või dokumentide kohta, mis on seotud kontrollimise sisu ja eesmärgiga, vastavalt artiklis 4 sätestatud tingimustele.
2. Komisjoni poolt kontrolli teostamiseks volitatud ametnikud ja teised kaasas olevad isikud esitavad kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise aluseks olevad asjaolud ja uurimise eesmärk, ning milles on märgitud kontrollimise alguskuupäev.
3. Asjaomane asutus peab kontrollimise käigus tegema komisjoniga igakülgselt koostööd.
4. Komisjoni taotluse korral abistavad asjaomase liikmesriigi statistikaasutuste töötajad aktiivselt komisjoni volitatud ametnikke ja teisi kaasas olevaid isikuid. Selleks võivad nad kasutada lõikes 1 sätestatud volitusi.
5. Kui komisjoni ametnikele ja teistele kaasas olevatele isikutele, keda komisjon on volitanud, selgub, et asutus ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutava kontrollimisega, peab asjaomane liikmesriik osutama neile vajalikku abi vastavalt siseriiklikele eeskirjadele.
6. Juhul, kui siseriiklike eeskirjade kohaselt on kontrollimiseks vaja õigusasutuse luba, esitab komisjon taotluse selle saamiseks. Sellisel juhul esitatakse õigusasutuse luba koos lõikes 2 osutatud kirjaliku loaga.
Artikkel 6
Õigus anda selgitusi
Enne artiklis 7 osutatud aruande vastuvõtmist palub komisjon asjaomasel liikmesriigil esitada kirjalikud selgitused esialgsete järelduste kohta.
Seda tuleb teha kirjalikult, näidates selgituste esitamise tähtaja, mis on vähemalt neli nädalat.
Artikkel 7
Aruandlus
1. Komisjon võtab vastu aruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi ja asjaomase liikmesriigi esitatud selgitusi, mis on seotud käesoleva peatüki kohaselt läbi viidud uurimisega, ja esitab selle asjaomasele liikmesriigile.
2. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruanne avalikustatakse.
3. Komisjon (Eurostat) esitab uurimise tulemused Euroopa statistikasüsteemi komiteele ja Euroopa statistika haldamise nõuandekogule.
4. Komisjoni soovitus nõukogule määrata liikmesriigile trahv peab põhinema lõikes 1 osutatud aruandel.
Artikkel 8
Kestus
1. Komisjon võtab artiklis 7 osutatud aruande vastu hiljemalt kümme kuud pärast seda, kui ta on teatanud oma otsusest uurimise algatamise kohta artikli 2 kohaselt. Erandjuhtudel, kui uurimist on takistatud või kui menetlused uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks on väga pikaajalised, võib komisjon tähtaega pikendada viie kuu võrra.
2. Kontrollimine viiakse lõpule kuue kuu jooksul pärast kontrollimise alustamist. Erandjuhtudel, kui kontrollimist on takistatud või kui menetlused kontrollimise jaoks vajaliku teabe saamiseks on väga pikaajalised, võib komisjon tähtaega pikendada kolme kuu võrra.
III PEATÜKK
KAITSEÕIGUS JA KONFIDENTSIAALSUS
Artikkel 9
Kaitseõigus
Käesoleva otsuse rakendamisel kohaldatakse alati kaitseõiguse põhimõtet.
Artikkel 10
Juurdepääs toimikule
Asjaomasele liikmesriigile antakse taotluse korral juurdepääs kõikidele komisjoni kogutud dokumentidele ja muudele faktilistele materjalidele, mida võidakse kasutada tõendusmaterjalina nõukogule esitatava soovituse puhul nimetatud liikmesriigile trahvi määramise kohta.
Dokumente, mida asjaomane liikmesriik saab toimikutele juurdepääsemise käigus, kasutatakse ainult käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil.
Artikkel 11
Õiguslik esindatus
Asjaomasel liikmesriigil, igal asjaomasel asutusel, igal isikul, kes sellises asutuses töötab ning igal füüsilisel isikul on uurimise käigus õigus õiguslikule esindatusele.
Artikkel 12
Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise kohustus
II peatükis osutatud uurimise käigus järgitakse konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise kohustuse põhimõtet. Komisjoni volitatud ametnikud ja teised kaasas olevad isikud ei tohi avalikustada neile uurimise raames teatavaks saanud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse ja konfidentsiaalsuse kohustus.
Dokumente ja teavet, mida komisjon on saanud uurimise käigus, kasutatakse ainult käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil.
IV PEATÜKK
TRAHVISUMMA KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID
Artikkel 13
Maksimumsumma
Trahvi kogusumma ei ületa 0,2 % asjaomase liikmesriigi viimatisest ametlikust sisemajanduse koguproduktist väljendatuna ESA 95 määratluse kohaselt jooksvates turuhindades eelneval aastal.
Artikkel 14
Trahvisumma kindlaksmääramise kriteeriumid
1. Komisjon tagab, et soovitatav trahvisumma on tõhus, proportsionaalne ja hoiatav. Trahvisumma kindlaksmääramisel lähtutakse võrdlussummast, mida kohandatakse vajaduse korral üles- või allapoole, võttes arvesse lõikes 3 osutatud eriasjaolusid.
2. Võrdlussumma on 5 % suurimast kahjusummast, mis on seotud ebaõige teabe esitamisega kas liikmesriigi valitsemissektori eelarvepuudujäägi või võla kohta asjakohaste aastate lõikes, mida teatis hõlmab seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega.
3. Võttes arvesse artiklis 13 sätestatud ülemmäära, peab komisjon iga kord, kui see on asjakohane, võtma arvesse järgmisi asjaolusid:
a)
ebaõigete andmete esitamise tõsidus ja laiem mõju, eelkõige ebaõige teabe mõju Euroopa Liidu tugevdatud majandusjuhtimisele;
b)
asjaolu, et ebaõiget teavet on esitatud kas raske hooletuse tõttu või tahtlikult;
c)
kas ebaõige teabe esitamine on ühe asutuse üksinda tegutsemise tulemus või tingitud kooskõlastatud tegevusest kahe või enama asutuse vahel;
d)
asjaomase liikmesriigi poolt ebaõige teabe esitamise korduvus, sagedus ja kestus; sellisel juhul kasutatakse võrdlussummana suurimat summat, mis korrutatakse nende aastate arvuga viimatist nelja aastat hõlmava teatise puhul, mis sisaldasid ebaõiget teavet;
e)
asjaomase liikmesriigi hoolsus ja koostöövalmidus, aga ka takistamise ulatus ebaõige teabe avastamisel ja uurimise käigus.
Artikkel 15
Trahvide sissenõudmise aegumistähtaeg
1. Komisjoni õigust jõustada nõukogu otsused, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõikele 1, kasutatakse viie aasta jooksul.
2. See tähtaeg algab päeval, mil asjaomasele liikmesriigile teatatakse nõukogu otsusest.
3. Trahvide sissenõudmise periood katkeb, kui komisjon võtab meetmed, mille eesmärk on tagada trahvi sundtäitmine, või peatub ajavahemikuks, kui kauaks on trahvi väljanõudmine peatatud Euroopa Liidu Kohtu otsusega.
V PEATÜKK
LÕPPSÄTE
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 29. juuni 2012