NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 137/2011,
16. veebruar 2011,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta selle I ja IV lisa tehnika arenguga kohandamise eesmärgil
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (1) eelkõige selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluva väetise puhul, mis vastab nimetatud määruses kehtestatud tingimustele, võib kasutada märget „EÜ väetis”.
(2)
Kaltsiumformiaat (CASi nr 544-17-2) on sekundaartoitaine, mida kasutatakse ühes liikmesriigis viljapuude väetamisel lehtede kaudu. See aine ei kahjusta keskkonda ega inimeste tervist. Seetõttu, et muuta kaltsiumformiaat kättesaadavamaks põllumeestele kogu ELis, tuleks see aine lisada „EÜ väetiseliikide” hulka.
(3)
Tuleks kohandada sätteid mikroelementide kelaatide ja lahuste kohta, et saaks kasutada rohkem kui ühte kelaadimoodustajat, kehtestada vees lahustuvate mikroelementide miinimumsisalduse ühtsed määrad ja tagada, et kõik kelaadimoodustajad, mis kelaadivad vähemalt 1 % vees lahustuvatest mikroelementidest ja mis on EN-standardite kohaselt identifitseeritud ja kvantifitseeritud, oleksid märgistatud. On vaja kehtestada piisav üleminekuperiood, et ettevõtjad saaksid oma väetiste varud ära müüa.
(4)
Tsinkoksiidi pulber (CASi nr 1314-13-2) on määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud tsinkväetis. Kui tsinkoksiidi kasutatakse pulbri kujul, võib see levida tolmuna. Seda ohtu saab vältida, kui kasutada tsinkoksiidi stabiilset veesuspensiooni. Et muuta tsinkoksiidi kasutamine ohutuks, tuleks tsinkväetise suspensioon lisada „EÜ väetiseliikide” hulka. Et väetisesegude tegemisel oleks võimalik paindlikkus, tuleks lubada sellistes vesisuspensioonides ka tsinksoolade ja üht või mitut liiki tsinkkelaatide kasutamist.
(5)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 23 lõikes 2 on kehtestatud eeskirjad mitme mikroelemendi segu sisaldavate väetiste koostise ja märgistamise kohta, kuid sellised segud ei ole veel loetletud I lisas sätestatud väetiseliikide hulgas. Mikroelementide segu sisaldavaid väetisi ei tohi seega EÜ väetisena müüa. Mikroelementide segust koosneva väetise määratlus tuleks seega lisada I lisasse tahkete väetiste ja vedelväetiste juurde.
(6)
Iminodimerevaikhape (IDHA) on kelaativ aine, mida on kahes liikmesriigis lubatud kasutada lehtede pritsimiseks, mulda viimiseks, toitelahustel taimede kasvatamiseks ja kastmisveega väetiste andmiseks. Seega tuleks iminodimerevaikhape lisada I lisas loetletud lubatud kelaadimoodustajate hulka, et muuta see lihtsamini kättesaadavaks põllumeestele kogu ELis.
(7)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 29 lõikes 2 on esitatud nõue, et EÜ väetiste ametlik kontrollimine toimuks määruses kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Samas ei kuulu mõni neist meetoditest rahvusvaheliselt tunnustatud meetodite hulka. Euroopa Standardikomitee (CEN) on nüüd välja töötanud EN-standardid, millega tuleks need meetodid asendada.
(8)
EN-standarditena avaldatud tunnustatud meetodid eeldavad tavaliselt laboritevahelist võrdlust (mitmes laboratooriumis tehtud kontrollkatseid), millega kontrollitakse analüüsimeetodi reprodutseeritavust ja korratavust erinevates laboratooriumides. Et kontrollijad teaksid täpselt EN-standardite statistilise usaldusväärsuse taset, oleks seega vaja tunnustatud EN-standardid ja tunnustamata meetodid eristada, et oleks lihtsam kindlaks teha neid EN-standardeid, mille kontrollkatsed on tehtud mitmes laboratooriumis.
(9)
Õigusakti lihtsustamise ja edaspidise läbivaatamise hõlbustamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisas esitatud standardeid käsitlev tekst tervikuna ning lisada viited Euroopa Standardikomitee (CEN) avaldatavatele EN-standarditele.
(10)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2003/2003 vastavalt muuta.
(11)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 32 alusel asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Muudatused
1. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
2. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 2
Üleminekusätted
I lisa punkti 2 alapunkte a-e kohaldatakse alates 9. oktoobrist 2012 nende väetiste suhtes, mis on viidud turule enne 9. märtsi 2011.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. veebruar 2011