ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
KOMISJONI OTSUS,
12. august 2010,
milles käsitletakse muude põllumajandustoodete kui suhkru ülemääraste varude kindlaksmääramist ning nende kõrvaldamise finantstagajärgi seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5524 all)
(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)
(2010/454/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,
võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle V lisa 3. peatüki lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa 3. peatüki lõikes 2 on sätestatud, et põllumajandustoodete era- ja riigivarud, mis on ühinemiskuupäeval Bulgaaria ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) territooriumil vabas ringluses ja ületavad koguse, mida võidaks käsitada normaalse ülekandevaruna, tuleb likvideerida uute liikmesriikide kulul. Normaalse ülekandevaru mõiste määratletakse iga toote suhtes vastavalt kriteeriumidele ja eesmärkidele, mis on iseloomulikud igale ühisele turukorraldusele.
(2)
Nii igale turukorraldusele iseloomulikud kriteeriumid ja eesmärgid kui ka uutes liikmesriikides enne ühinemist kehtinud hindade ja ühenduse hindade suhe eeldavad, et normaalset ülekandevaru tuleks hinnata sektorite kaupa eri tegureid arvestades.
(3)
Ülemääraste varude arvutamise alus peaks olema omamaise tootmise tavapärane vaheldumine, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport 2006. aastal, võrrelduna omamaise tootmise tavapärase vaheldumisega, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport, eelmise kolme aasta jooksul.
(4)
Arvutuste tulemusi tuleks kohandada, võtmaks arvesse, et osasid tootekategooriaid, nagu või ja võiõli, riisi eri sordid, humal, seemned, veinialkohol, tubakas ja teravili, võib tegelikult vahetada ning neid võib käsitada ühe rühmana, nii et rühma teatavate toodete varude suurenemist võib tasakaalustada rühma muude toodete varude vähendamisega.
(5)
Ülemäärase varu menetlust käsitleva hindamisperioodi majanduskasvu ja sellest tuleneva toidutarbimise võimaliku suurenemise arvessevõtmiseks kehtestati lineaarne trend, mille võrdlusalusena kasutati 2003.-2005. aasta tootmis- ja kaubandusnäitajaid. Juhtudel, kus lineaarsest trendist oleks tulenenud suurem ülejääk, kasutati võrdlusena omamaise tootmise tavapärase vaheldumise eelmise kolme aasta näitajaid, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport.
(6)
Väiksemate ülejääkide kõrvaldamiseks kasutati läviväärtust: kui konkreetse toote ülemäärane varu ei ületanud 10 % kõnealuse toote normaalse ülekandevaruna käsitatavast kogusest, ei tuleks uusi liikmesriike maksustada. Kõnealune 10 % hõlmab ühinemisele eelnenud ajavahemiku eritingimustest kogutud statistilise teabe vea ülemmäära ning kõnesoleva menetluse keerukust ja ulatust.
(7)
Komisjon palus uutel liikmesriikidel esitada konkreetsed olukordade põhjendused normaalsest suuremate varude õigustamiseks ning hindas neid. Kõnealuse hindamise tulemusel määruse põhjendustes 1-6 kirjeldatud metoodika alusel määratud näitajad ei muutunud.
(8)
Arvutused peaksid põhinema liikmesriikide edastatavatel Eurostati ametlikel andmetel, kui need on kättesaadavad. Sellistel juhtudel, kui need andmed ei ole statistilise konfidentsiaalsuse tõttu kättesaadavad, tuleks kasutada uute liikmesriikide poolt komisjonile ametlikult saadetud andmeid.
(9)
Määruse põhjendustes 1-6 kirjeldatud metoodika matemaatiline kohaldamine preambuli põhjenduses 8 osutatud statistilise teabe suhtes annab Bulgaaria kohta tulemuse, et ülemääraseid varusid ei avastatud, mistõttu ei ole vaja esitada tõendusi määruse põhjenduses 7 kirjeldatud eriolukordade kohta.
(10)
Ülemääraste varude finantstagajärgede arvutamiseks tuleks välja arvutada nende kõrvaldamiskulud. Kui konserveeritud seente puhul, millele ei anta eksporditoetusi, on avastatud märkimisväärne ülemäärane varu, tuleb vastava lähenemisviisi tagamiseks võtta aluseks riigisiseste ja väliste keskmiste hindade erinevus. Võttes arvesse ülemääraste varude kindlaksmääramisest tulenevate finantstagajärgede ajutist iseloomu, peaksid asjaomased liikmesriigid maksma vastavad summad Euroopa Liidu eelarvesse. Oluline on kindlaks määrata kõnealuste maksete tegemise kuupäev. Võttes arvesse Rumeenia teatatud riigi praegust rasket majanduslikku olukorda, peetakse asjakohaseks lubada tasuda kõnealused summad nelja aasta jooksul.
(11)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Põllumajandustoodete kogused, mis on ühinemiskuupäeval Bulgaarias ja Rumeenias vabas ringluses ja ületavad koguseid, mida võidaks käsitada normaalse ülekandevaruna 1. jaanuaril 2007, ning summad, mida kõnealused uued liikmesriigid peavad tasuma kõnealuste koguste kõrvaldamise hüvitamiseks, on sätestatud lisas.
Artikkel 2
1. Lisas sätestatud summasid käsitatakse Euroopa Liidu eelarvetuluna.
2. Rumeenia võib tasuda kõnealused lisas sätestatud summad Euroopa Liidu eelarvesse nelja võrdse osamaksena. Esimene osamakse tasutakse hiljemalt sellele kuule, mil asjaomast uut liikmesriiki käesolevast otsusest teavitati, järgneva teise kuu viimaseks päevaks. Järgmised osamaksed tasutakse vastavalt 31. oktoobriks 2011, 31. oktoobriks 2012 ja 31. oktoobriks 2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel, 12. august 2010