ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
týkající se opatření SA.34440 (12/C) uskutečněného Lucemburským velkovévodstvím a týkajícího se prodeje Dexia BIL
(oznámeno pod číslem C(2012) 5264)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/836/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily připomínky v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 (3) Komise rozhodla nevznášet námitky proti naléhavým opatřením týkajícím se operace na podporu likvidity („liquidity assistance“, dále jen „operace LA“) a záruk na dluhopisy skupiny Dexia (4). Komise byla toho názoru, že tato opatření jsou jakožto podpora na záchranu společnosti v nesnázích slučitelná se společným trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU, a schválila tato opatření na dobu šesti měsíců ode dne 3. října 2008, přičemž upřesnila, že po tomto období bude muset podporu přehodnotit jako strukturální opatření.
(2)
Belgie oznámila Komisi plán restrukturalizace skupiny Dexia dne 16. února 2009, Francie tak učinila dne 17. února 2009 a Lucembursko dne 18. února 2009 (uvedené státy jsou dále označovány jen „dotyčné členské státy“).
(3)
Komise přijala dne 13. března 2009 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení za podmínek stanovených v čl. 108 odst. 2 SFEU, které se týkalo všech opatření přijatých ve prospěch skupiny Dexia (5).
(4)
Komise rozhodnutím ze dne 30. října 2009 (6) povolila prodloužení záruky uvedené v prvním bodě odůvodnění do dne 28. února 2010 nebo až do data rozhodnutí Komise o slučitelnosti opatření podpory a plánu restrukturalizace společnosti Dexia.
(5)
Dotyčné členské státy sdělením ze dne 9. února 2010 předaly Komisi informace o zamýšlených dodatečných opatřeních, která mají doplnit původní plán restrukturalizace oznámený v únoru 2009.
(6)
Rozhodnutím ze dne 26. února 2010 (7) schválila Komise plán restrukturalizace společnosti Dexia a přeměnu mimořádných podpor na podpory restrukturalizace, za podmínky dodržení všech závazků a podmínek stanovených v uvedeném rozhodnutí.
(7)
Počínaje létem 2011 se Dexia potýkala s dalšími problémy a dotyčné členské státy zvažovaly dodatečná opatření podpory.
(8)
Rozhodnutím ze dne 17. října 2011 (8) Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se opatření prodeje společnosti Dexia SA a koupě Dexia Banque Belgique (dále jen „DBB“) belgickým státem. V zájmu zachování finanční stability Komise také rozhodla dočasně toto opatření schválit. Toto opatření je tedy schváleno na dobu šesti měsíců ode dne uvedeného rozhodnutí, nebo, pokud Belgie předloží restrukturalizační plán, do šesti měsíců od stejného dne, dokud Komise nepřijme o tomto opatření konečné rozhodnutí.
(9)
Dne 18. října 2011 informovaly dotyčné členské státy Komisi o souboru nových možných opatření s cílem nového plánu restrukturalizace nebo likvidace společnosti Dexia. V rámci tohoto souboru nových opatření oznámila Belgie dne 21. října 2011 Komisi záchranné opatření pro DBB, kterým se tato uchyluje k „Emergency Liquidity Assistance“ (dále jen „ELA“) se zárukou od belgického státu. Toto opatření umožňuje DBB zajistit financování společnosti Dexia Crédit Local SA (dále jen „DCL“).
(10)
Dne 14. prosince 2011 Francie, Belgie a Lucembursko také oznámily Komisi, v rámci tohoto souboru nových opatření, projekt dočasné záruky dotyčných členských států na refinancování Dexia SA a DCL (dále jen „dočasná záruka na refinancování“).
(11)
Rozhodnutím ze dne 21. prosince 2011 (dále jen „rozhodnutí o zahájení šetření ve věci dodatečné podpory na restrukturalizaci společnosti Dexia“) (9) Komise rozhodla v zájmu zachování finanční stability tuto dočasnou záruku na refinancování dočasně schválit do 31. května 2012. Tímto rozhodnutím Komise nicméně zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se souboru dodatečných opatření k restrukturalizaci společnosti Dexia od přijetí podmínečného rozhodnutí (včetně dočasné záruky na refinancování) a požádala dotyčné členské státy, aby jí do tří měsíců oznámily plán restrukturalizace společnosti Dexia, nebo, v případě že společnost Dexia není životaschopná, řádné řešení situace společnosti Dexia.
(12)
Dne 21. a 22. března 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi plán řádného řešení situace společnosti Dexia.
(13)
Dne 25. května 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi žádost o prodloužení dočasné záruky na refinancování. Dne 31. května 2012 přijala Komise dvě rozhodnutí.
(14)
V prvním rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o rozšíření řízení“) Komise rozhodla rozšířit formální vyšetřovací řízení skupiny Dexia s cílem přezkoumat plán řádného řešení skupiny Dexia předložený Belgií, Francií a Lucemburskem ve dnech 21. a 22. března 2012 (10).
(15)
Ve druhém rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o prodloužení záruky“) (11) Komise dočasně schválila, dokud nepřijme konečné rozhodnutí o plánu řádného řešení situace společnosti Dexia, prodloužit do 30. září 2012 období vydání dočasné záruky dotyčných členských států na refinancování Dexia SA a DCL, přičemž formální vyšetřovací řízení bude rozšířeno na toto opatření.
(16)
Dne 5. června 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi zvýšení stropu dočasné záruky až do maximální výše 55 miliard EUR. Ve svém rozhodnutí ze dne 6. června 2012 (12) Komise dočasně schválila zvýšení stropu záruky, dokud nepřijme konečné rozhodnutí o plánu řádného řešení situace společnosti Dexia.
(17)
Dne 6. října 2011 oznámila společnost Dexia v tiskovém prohlášení (13), že vstoupila do exkluzivního jednání se skupinou mezinárodních investorů, ve které by se účastnil i lucemburský stát, s cílem prodeje Dexia Banque Internationale à Luxembourg (dále jen „Dexia BIL“). Správní rada skupiny Dexia se měla vyjádřit o obsahu případné nabídky na konci období exkluzivity.
(18)
Dne 18. prosince 2011 byla Komise informována, že je před uzavřením zavazujícího memoranda o porozumění týkajícího se prodeje 99,906 % podílu v Dexia BIL drženého společností Dexia SA. Podle tohoto memoranda má Precision Capital SA, skupina katarských investorů, získat 90 % podíl a zbývajících 10 % lucemburský stát. Z tohoto prodeje jsou vyňata některá aktiva společnosti Dexia BIL.
(19)
Prodej Dexia BIL nebyl součástí opatření schválených Komisí v rámci plánu restrukturalizace společnosti Dexia schváleného dne 26. února 2010. Rovněž se jej netýkalo formální vyšetřovací řízení zahájené Komisí dne 21. prosince 2011 týkající se restrukturalizačních opatření oznámených Komisi po tomto datu.
(20)
Prodej společnosti Dexia BIL byl oznámen Komisi před 21. prosincem 2011. Prodej společnosti Dexia BIL tedy bude analyzován Komisí odděleně od restrukturalizace společnosti Dexia co nejdříve nejen z důvodu potřeby právní jistoty, ale také a zejména z důvodu nezávislosti prodeje Dexia BIL vůči restrukturalizaci skupiny vzhledem k opatřením podpory dočasně schváleným v roce 2011, s přihlédnutím k tomu, že uvedený prodej byl podle informací obdržených Komisí plánován již od roku 2009 a že společnost Dexia BIL bude právně a ekonomicky oddělena od společnosti Dexia.
(21)
Dne 23. března 2012 oznámilo Lucembursko formálně Komisi prodej společnosti Dexia BIL.
(22)
Dopisem ze dne 3. dubna 2012 (14) Komise informovala Lucembursko o svém rozhodnutí zahájit ve věci prodeje společnosti Dexia BIL formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(23)
Dne 4. května a 12. června 2012 lucemburské orgány oznámily Komisi doplňující informace včetně aktualizace posudku o přiměřenosti prodejní ceny společnosti Dexia BIL provedené společností Dexia SA ze dne 30. května 2012 (dále jen „aktualizovaný posudek o přiměřenosti prodejní ceny“).
(24)
Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (15). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k předmětnému opatření.
(25)
Komise v této věci obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Lucembursku a umožnila mu tak připomínky komentovat; poznámky Lucemburska obdržela v dopise ze dne 28. června 2012.
2. POPIS SKUTEČNOSTÍ
2.1. Popis skupiny Dexia
(26)
Dexia BIL je součástí skupiny Dexia. Dexia vznikla v roce 1996 fúzí francouzského Crédit Local a belgického Crédit Communal. Dexia se specializovala na půjčky místním samosprávám, ale měla rovněž 5,5 milionu privátních klientů, zejména v Belgii, Lucembursku a Turecku.
(27)
Skupina Dexia byla uspořádána jako mateřská holdingová společnost (Dexia SA) se třemi provozními dceřinými společnostmi nacházejícími se ve Francii (DCL), v Belgii (DBB) a v Lucembursku (Dexia BIL).
Zjednodušené organizační schéma skupiny ke dni 30. září 2011
(tj. před provedením prodejů vyhlášených na zasedání správní rady skupiny Dexia dne 9. října 2011)
(28)
Dne 20. října 2011 byla společnost DBB prodána belgickému státu a dne 31. prosince 2011 byla konsolidovaná účetní závěrka skupiny Dexia (po dekonsolidaci společnosti DBB dne 1. října 2011) ve výši 413 miliard EUR.
(29)
Kromě prodeje DBB, ke kterému došlo dne 20. října 2011, oznámila skupina Dexia prodej „v blízké budoucnosti“ následujících společností:
-
Dexia BIL,
-
Dexia Municipal Agency,
-
DenizBank,
-
Dexia Asset Management (dále jen „DAM“),
-
RBC Dexia Investor Services (ci-après „RBCD“).
(30)
Podíly hlavních akcionářů společnosti Dexia SA jsou:
Název upisovatele
Podíl v % ke dni 31. prosince 2011
Caisse des Dépôts et consignations
17,6 %
Holding Communal
14,3 %
Arco Group
12,0 %
Francouzská vláda
5,7 %
Belgická federální vláda
5,7 %
Ethias
5,0 %
Tři belgické regiony
5,7 %
CNP Assurances
3,0 %
Zaměstnanci
0,6 %
Ostatní
30,4 %
Zdroj:
Dexia, Présentation des résultats financiers 2011 (Finanční výsledky za rok 2011), 23. 2. 2012, s. 51; začleněny do plánu řádného řešení oznámeného Komisi.
2.2. Popis Dexia BIL
(31)
Dexia BIL je jednou z největších lucemburských obchodních bank s bilanční sumou 41 miliard EUR k 30. červnu 2011. Dexia BIL je činná nejen v Lucembursku, ale také v dalších zemích, jako je Švýcarsko, Spojené království, některé země Asie a Středního východu, a to buď přímo, nebo prostřednictvím svých dceřiných společností. Dexia BIL rovněž vlastní významné portfolio titulů typu „legacy“ s tržní cenou odhadovanou ke dni 30. září 2011 na zhruba [5-10] miliard EUR.
(32)
Dexia BIL je jednou z velkých bank se sítí poboček v Lucembursku a je základním subjektem v místním hospodářství jakožto banka pro vklady fyzických osob i podniků s bydlištěm či sídlem v Lucembursku, ale i jako poskytovatel spotřebních a hypotéčních úvěrů a úvěrů pro podniky.
(33)
Podle tabulek poskytnutých Dozorčí komisí finančního sektoru („Commission de surveillance du secteur financier, CSSF“), dozorčím orgánem lucemburského finančního sektoru, představuje Dexia BIL pro [10-15] % fyzických osob s bydlištěm v Lucembursku a pro [15-20] % malých a středních podniků se sídlem v Lucembursku referenční banku, což ji v obou případech řadí na třetí místo na lucemburském trhu. Dexia BIL má v rámci lucemburského bankovního systému tržní podíl zhruba [10-15] %, pokud jde o objem vkladů, [10-15] % v objemu půjček a [5-10] % aktiv ve správě v oblasti privátního bankovnictví.
2.3. Obtíže společnosti Dexia
(34)
Obtíže, se kterými se setkala skupina Dexia během finanční krize z podzimu 2008, byly popsány v rozhodnutí ze dne 26. února 2010. Nejaktuálnější obtíže, kterým společnost Dexia čelila, jsou popsány níže.
(35)
V první řadě, prohloubení krize státních dluhů, které čelí řada evropských bank, vedlo ke stále větší nedůvěře investorů vůči bankovním protistranám, což těmto bankám neumožnilo získat financování v uspokojujících objemech a za uspokojujících podmínek.
(36)
Dále vzhledem k tomu, že skupina Dexia byla zvláště vystavena riziku státního a kvazistátního dluhu, byla Dexia předmětem zvýšené nedůvěry investorů. Skupina Dexia má mezi svými aktivy řadu půjček a/nebo dluhopisů zemí a/nebo místních samospráv v zemích, které trhy pokládají za rizikové.
(37)
Současná krize navíc udeřila, aniž by společnost Dexia měla čas dokončit realizaci svého plánu restrukturalizace, který by přinesl podstatně posílenější profil rizika likvidity. Protože Dexia měla ještě profil likvidity obzvláště zranitelný a trh věděl o významné zranitelnosti společnosti Dexia, byla zřejmě ještě více než ostatní banky předmětem zvýšené nedůvěry.
(38)
Potřeby financování skupiny Dexia se zvýšily zvláště na základě následujících skutečností:
i)
silné snížení úrokových sazeb během léta 2011 zvýšilo nejméně o [5-20] miliard EUR potřebu doplňkového zajištění, aby skupina čelila výzvám k dodatkovým úhradám spojeným se změnou tržní hodnoty portfolia úrokových derivátů používaných k zajištění rozvahy;
ii)
četné emise dluhopisů (zejména emise zaručené státem, které byly předtím vydány společností Dexia) se staly splatnými v době, kdy tržní podmínky na refinancování těchto dluhopisů nebyly optimální;
iii)
silný pokles tržní hodnoty a pokles úvěrové kvality aktiv, které společnost Dexia používá jako zabezpečení k získávání financování;
iv)
ztráta důvěry velké části investorů jako následek, mimo jiné, oznámení vysokých ztrát za druhé čtvrtletí 2011 (ve výši 4 miliard EUR) a snížení hodnocení od některých ratingových agentur;
v)
obtíže společnosti Dexia rovněž vedly k masivním výběrům vkladů klientů v Belgii a Lucembursku v říjnu 2011.
(39)
Vzhledem k neschopnosti společnosti Dexia refinancovat se na trhu a […] (16) se musela Dexia nejdříve uchýlit k novému opatření ELA ze strany Banque nationale de Belgique a Banque de France. Za těchto okolností dotyčné členské státy poskytly dočasnou záruku na refinancování ve prospěch společnosti Dexia.
(40)
I když Dexia BIL nebyla zdrojem problémů skupiny Dexia, […], čelila značné redukci vkladů, a to zejména mezi 30. zářím a 10. říjnem 2011, kdy se vklady snížily o [1-5] miliard EUR (a snížily se z [5-15] miliard EUR na [5-15] miliard EUR). Ztráty vkladů se následně stabilizovaly na základě oznámení řady opatření, které měly za cíl rozdělit skupinu Dexia a zabezpečit některé dceřiné společnosti skupiny (mezi nimi i společnost Dexia BIL). Konkrétně dne 6. října 2011 oznámila Dexia, že zahájila jednání se skupinou investorů a Lucemburskem s cílem prodat jim Dexia BIL. Poté, co vklady poklesly dne 22. listopadu 2011 na nejnižší úroveň [5-15] miliard EUR, došlo k lehkému nárůstu vkladů na [5-15] miliard EUR dne 14. prosince 2011.
2.4. Popis opatření spočívajícího v prodeji Dexia BIL
(41)
Lucembursko dne 23. března 2012 oznámilo prodej společnosti Dexia BIL. Uzavření obchodu je podmíněno předchozím souhlasem Komise.
(42)
Opatření prodeje Dexia BIL oznámené Komisi nebylo předmětem formálního nabídkového řízení. Podle lucemburských orgánů byl prodej Dexia BIL skupinou Dexia zřejmě zvažován již delší dobu, protože Dexia s tímto cílem kontaktovala v letech 2009-2011 řadu subjektů, zejména […]. […]. Vedená jednání byla více či méně pokročilá, ale žádný z těchto subjektů nepředložil konkrétní návrh na koupi Dexia BIL.
(43)
Kontakty se společností Precision Capital nakonec vyústily v zahájení exkluzivního jednání, které bylo zahájeno dne 6. října 2011. Zavazující memorandum o porozumění týkající se prodeje 99,906 % podílu v Dexia BIL drženého společností Dexia SA bylo uzavřeno dne 20. prosince 2011 (dále jen „MoU“). Podle tohoto memoranda má Precision Capital získat 90 % podíl a zbývajících 10 % lucemburský stát, a to za stejných podmínek jako Precision Capital.
(44)
Z tohoto prodeje jsou vyňata některá aktiva společnosti Dexia BIL a prodej se tedy týká jen části společnosti Dexia BIL, a to retailového a soukromého bankovnictví (dále jen „prodané činnosti“). Z prodeje jsou konkrétně vyňaty: 51 % účast společnosti Dexia BIL ve společnosti Dexia Asset Management, 50 % účast společnosti Dexia BIL ve společnosti RBC Dexia Investor Services Limited (dále jen „RBCD“), 40 % účast v Popular Banca Privada, „legacy portfolio“ společnosti Dexia BIL (jakož i některé s tím spojené deriváty) a účasti společnosti Dexia BIL ve společnostech Dexia LDG Banque a Parfipar. Výše uvedené činnosti budou převedeny na společnost Dexia před uzavřením prodeje s doložkou o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL. MoU také stanoví jako předběžnou podmínku prodeje eliminaci všech nezajištěných půjček a úvěrů subjektů skupiny Dexia a eliminaci četných půjček a úvěrů subjektů skupiny Dexia. Dne 10. února 2012 bylo financování přislíbené ostatním subjektům skupiny zhruba [0-5] miliard EUR, z toho méně než [500-800] milionů EUR zajištěné refinancování. Vyloučení všech ostatních aktiv umožní snížit celková aktiva společnosti Dexia BIL o zhruba 16,9 miliardy EUR ve vztahu k celkovým aktivům ve výši 41 miliard EUR ke dni 30. června 2011 (tedy jedná se o snížení celkových aktiv o 40 % a o 50 % u aktiv považovaných za rizikové).
(45)
Oznámené patření stanoví, že v momentě uzavření prodeje bude mít společnost Dexia BIL podíl Common Equity Tier 1 (tj. podíl vlastního kapitálu Tier 1) podle standardů Basel III přesně 9 %.
(46)
Prodejní cena je stanovena na 730 milionů EUR, přičemž podíl Common Equity Tier 1 společnosti Dexia BIL bude v momentě uzavření prodeje ve výši 9 %. V případě převisu kapitálu v momentě uzavření vzhledem k 9 % podílu, bude prodejní cena upravena na základě převisu kapitálu, který bude k dispozici při uzavření.V případě nedostatku kapitálu vzhledem k 9 % podílu Common Equity Tier 1, bude rozdíl uhrazen společností Dexia SA.
(47)
Opatření oznámené dne 23. března 2012 zahrnovalo doložku stanovící, že pokud Dexia SA nebo subjekt skupiny Dexia obdrží garanci ve prospěch kupujícího ze strany státu jakožto jeho závazek odškodnění kupujícího podle smluvních podmínek prodeje, a za předpokladu, že kupující je soukromý subjekt (který není přímo či nepřímo kontrolován veřejnými subjekty), Dexia se zavazuje zajistit, že podobná záruka bude poskytnuta stejným ručitelem (nebo alternativním ručitelem se stejným ratingem) za stejných podmínek a pro obdobné smluvní závazky vhledem ke kupujícím podle prodejní smlouvy. Tato povinnost bude uplatnitelná do 1. ledna 2017 (dále jen „doložka 3.3.5“).Tato doložka může být nicméně opominuta a nepřevzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradí MoU.
(48)
Před tím, než bylo MoU dokončeno, byly scénáře prodeje Dexia BIL podle předběžných návrhů podrobeny zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou (17). Toto zhodnocení ze dne 10. prosince 2011 bylo provedeno třemi různými metodami (18) a vedlo k ceně v rozmezí mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Aktualizace ke dni 30. května 2012 vedla ke stejným závěrům
2.5. Popis důvodů, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení šetření Komise usoudila, že v této fázi nemůže učinit závěr, že transakce neobsahuje žádný prvek podpory.
(50)
Komise měla za to, že doložka 3.3.5 potenciálně obsahuje státní podporu.
(51)
Komise rovněž usoudila, že prodej společnosti Dexia BIL neproběhl otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem. Proces prodeje se omezil na dvoustranná jednání s určitým počtem potenciálních kupců, aniž by bylo vyhlášeno výběrové řízení. Komise tedy nemůže učinit závěr, že proces prodeje byl takového charakteru, aby zajistil stanovení tržní ceny, a z toho důvodu tedy neobsahuje prvky státní podpory.
(52)
Podle Komise zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou (19) bylo provedeno během jednání a před stanovením přesných podmínek MoU ze dne 20. prosince 2011, které bylo předmětem oznámení ze dne 23. března 2012. Komise má proto pochyby, zda při zhodnocení přiměřenosti ceny byl brán v úvahu přesný rozsah prodaných činností, jakož i podmínky oznámeného opatření včetně doložky o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL a doložky 3.3.5.
(53)
Komise tedy nemůže učinit závěr, že podmínky prodeje Dexia BIL, v rámci společného účinku nevyhlášení výběrového řízení a chybějících přesných informací o adekvátním zhodnocení transakce zejména s ohledem na rozsah prodaných činností a potenciální doložku 3.3.5, vedly k prodeji za tržní cenu.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(54)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 3. dubna 2012 obdržela Komise komentáře od dvou zúčastněných třetích stran.
(55)
Jedna z obdržených připomínek (dále jen „připomínka A“) ze strany sdružení investorů se týká výše kupní ceny. Toto sdružení má za to, že prodejní cena společnosti Dexia BIL je příliš nízká, zejména s ohledem na dobré výsledky společnosti Dexia BIL v minulosti.
(56)
Další třetí strana, akcionář společnosti Dexia SA, vyjádřil ve svých připomínkách (dále jen „připomínka B“) pochyby týkající se chování Dexia SA, Dexia BIL a osob a orgánů, které měly tyto společnosti kontrolovat od roku 1998. Dotyčný akcionář má také za to, že Dexia SA neinformovala dostatečně své akcionáře. Tento akcionář má také za to, že zápisy a přílohy z jeho diskuzních příspěvků během valných hromad od roku 1999, jakož i veškerá korespondence mezi ním, společností Dexia SA, společností Dexia BIL a jejími řídícími orgány měly být společností Dexia SA předány potenciálním kupcům společnosti Dexia BIL.
4. PŘIPOMÍNKY DEXIA SA
(57)
Dexia SA zdůrazňuje, že prodej společnosti Dexia BIL je významnou etapou pro stabilizaci situace společnosti Dexia BIL po ztrátě vkladů, kterou utrpěla během října 2011. Je zásadní, aby stranám účastnícím se transakce bylo co nejdříve potvrzeno, že při prodeji společnosti Dexia BIL nedošlo ke státní podpoře.
(58)
Vzhledem k tomu, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU, tyto obavy již nejsou na místě.
(59)
Četné kontakty společnosti Dexia SA s potenciálními kupci od roku 2009, společně s oficiálním oznámením ze dne 6. října 2011 o potenciálním prodeji společnosti Dexia BIL skupině mezinárodních investorů, učinily plánovaný prodej společnosti Dexia BIL veřejně známým. Exkluzivita byla formálně přiznána až o dva týdny později a další vážní zájemci o koupi společnosti Dexia BIL měli tedy dostatek času dát o sobě případně vědět. Ostatně podmínky prodeje společnosti Dexia BIL byly stanoveny společnostmi Dexia SA a Precision Capital v rámci jednání za rovných podmínek mezi soukromými subjekty, na jejich vlastní odpovědnost a aniž by vznikl závazek použití veřejných zdrojů. Kromě toho bylo urgentní nalézt kupce společnosti Dexia BIL, aby byli ochráněni majitelé vkladů a klienti banky, ochráněna hodnota banky a zabráněno riziku přenosu na zbytek finančního systému. Za těchto okolností může být proces prodeje společnosti Dexia BIL považován za otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Z toho plyne, že neobsahuje prvky státní podpory.
(60)
Zhodnocení přiměřenosti ceny z prosince 2011 se týkalo nové struktury společnosti Dexia BIL (prodané činnosti), což je potvrzeno aktualizovaným zhodnocením přiměřenosti ze dne 30. května 2012.
(61)
Prodejní cena je stanovena na podílu vlastních zdrojů „Core Equity Tier 1“ podle standardů Basel III ve výši 9 % v momentě uzavření prodeje. V případě rozdílu mezi touto úrovní a úrovní kapitálu v momentě uzavření prodeje zajišťuje doložka o úpravě refundaci rozdílu kupujícím nebo prodávajícím a/nebo úpravu prodejní ceny. Za těchto podmínek má Dexia SA za to, že valorizace akcií nebo aktiv vyňatých z transakce by neměla být při určení tržní ceny brána v úvahu.
(62)
Dexia BIL neměla přímý prospěch z předchozích podpor, které obdržela skupina Dexia. Právě naopak, od konce roku 2008 byla Dexia BIL neustále čistým poskytovatelem hotovosti skupině Dexia. Kromě toho Komise nemůže předpokládat, že na základě své příslušnosti ke skupině podniků měl podnik prospěch z podpory obdržené touto skupinou, zejména protože, jako je tomu v tomto případě, mechanismy převodů v rámci skupiny byly použity pouze k újmě podniku a nikoliv k jeho zisku (20). Komise rovněž nemůže předpokládat, že transakce je opatřením státu nebo jsou poskytnuty jeho zdroje, když je zrealizována za rovných podmínek mezi společností Dexia a kupujícím, aniž by došlo k poskytnutí státních prostředků.
(63)
V každém případě Dexia zdůrazňuje, že prodej společnosti Dexia BIL za tržní cenu stačí k tomu, aby byla vyloučena možnost případného převodu předchozích podpor obdržených skupinou Dexia kupujícímu nebo prodané jednotce Dexia BIL (21).
(64)
Prodej společnosti Dexia BIL nemůže zahrnout nové podpory vzhledem k tomu, že nabytí lucemburským státem je učiněno bez injekce nového kapitálu do společnosti Dexia BIL lucemburským státem. V tomto ohledu Dexia SA zdůrazňuje, že při neexistenci doplňkových podpor nepředstavuje prodej společnosti Dexia BIL narušení hospodářské soutěže, takže není nutné zavádět dodatečná opatření k omezení takového narušení. V každém případě zmenšení společnosti Dexia BIL, způsobené vynětím některých činností z prodeje, je dostatečně významné pro to, aby situace nevyžadovala doplňující opatření.
5. PŘIPOMÍNKY LUCEMBURSKA
(65)
Lucembursko má za to, že prodej společnosti Dexia BIL představuje řešení v rámci soukromého tržního sektoru a neobsahuje žádný prvek podpory státu.
(66)
Lucembursko připomíná, že plán prodeje společnosti Dexia BIL byl oficiálně oznámen dne 6. října 2011, tedy před datem oznámení dodatečných záruk na nové refinancování poskytnuté dotyčnými členskými státy společnostem Dexia SA a DCL.
(67)
Lucembursko zdůrazňuje, že Dexia BIL je jednou z velkých bank se sítí poboček v Lucembursku a je základním subjektem v místním hospodářství jakožto banka pro vklady fyzických osob i podniků s bydlištěm či sídlem v Lucembursku, ale i jako poskytovatel spotřebních a hypotéčních úvěrů a úvěrů pro podniky. Dexia BIL hraje v lucemburské ekonomice systémovou roli (22) a konkurz této banky (nebo i jen nejistota, pokud jde o její budoucnost) by měla extrémně neblahé následky na stabilitu finančního systému Lucemburska a lucemburského hospodářství obecně, což by s odrazilo i v sousedících zemích.
(68)
Podle lucemburských orgánů nevznikla z převzetí 10 % podílu společnosti Dexia BIL lucemburským státem pro Dexia SA nebo Dexia BIL žádná výhoda, protože převzetí bylo provedeno za tržních podmínek a zaplacená cena a podmínky byly stejné jako pro Precision Capital.
(69)
Lucembursko také připomíná, že prodej Dexia BIL byl skupinou Dexia zřejmě zvažován již delší dobu, protože Dexia s tímto cílem kontaktovala v letech 2009-2011 řadu subjektů, zejména […]. Vedená jednání byla více či méně pokročilá, ale žádný z těchto subjektů neprojevil o Dexia BIL zájem. I když lucemburské orgány uznávají, že při postupu nedošlo k výběrovému řízení, připomínají, že je málo pravděpodobné, že by formální výběrové řízení vyústilo v jiný výsledek. Takové výběrové řízení nemohlo být zorganizováno ve zkráceném termínu, který byl nutný z důvodu zrychleného úbytku vkladů u Dexia BIL koncem září 2011 na základě zpráv o potížích skupiny Dexia a snížení hodnocení Dexia SA od ratingové agentury Moody's dne 3. října 2011, které se přidaly k pochybám o evropském bankovním systému, krizi státního dluhu a potížím eurozóny. Tato naléhavá situace vedla k oznámení plánovaného prodeje Dexia BIL a ke vstupu do jednání s Precision Capital dne 6. října 2011. Mezi tímto datem a zahájením exkluzivních jednání (23) nedošlo k žádnému projevu zájmu nebo vážné nabídky, přestože […] i další potenciální investoři byli v kontaktu (24).
(70)
Podle lucemburských orgánů proces neformálního výběrového řízení, zorganizovaný ve zkrácené lhůtě a podle zvláštních postupů nutných vzhledem k situaci, by mohl být považován za otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Lucemburské orgány také připomínají, že posudek o přiměřenosti prodejní ceny ze dne 10. prosince 2011 a jeho aktualizace k 30. květnu 2012 uvádějí, že cena se zdá přiměřená vzhledem k současnému tržnímu kontextu a že Komise již uznala, že valorizace podniku může být shodná s tržní cenou na základě posudku o přiměřenosti prodejní ceny provedeném nezávislým expertem.
(71)
Od konce roku 2008 byla Dexia BIL neustále čistým poskytovatelem hotovosti ostatním subjektům skupiny. Pokud jde o novou dočasnou záruku prozatímně povolenou Komisí dne 21. prosince 2011, Dexia BIL není zaručená společnost a z této dočasné záruky netěží.
(72)
Lucemburské orgány také připomínají, že společnost Dexia BIL bude mít po prodeji silnou likvidní pozici, bude se soustředit na činnost v oblasti retailového a soukromého bankovnictví a přeruší zbývající spojení se skupinou Dexia prostřednictvím vynětí portfolia titulů typu „legacy“ a společnosti Dexia LDG a prodejem účastí v RBCD a Dexia Asset Management. Obdobně je MoU založeno na neexistenci financování skupiny Dexia SA nebo dalších, po prodeji zbylých subjektů skupiny, ze strany Dexia BIL.
(73)
Lucembursko rovněž požaduje, aby Dexia BIL již nebyla podrobena podmínkám a závazkům z rozhodnutí ze dne 26. února 2010, ani novému plánu restrukturalizace nebo řádnému řešení situace společnosti Dexia, které se má vypracovat v rámci rozhodnutí ze dne 21. prosince 2011. Podrobení se plánu restrukturalizace schválenému dne 26. února 2010 a podmínkám a závazkům, které z tohoto plánu vyplývají, je spojeno s příslušností společnosti Dexia BIL ke skupině Dexia, protože jen ta je příjemcem podpory na základě výše uvedených rozhodnutí. Tento bod je ostatně zřejmý ve většině závazků v rámci plánu restrukturalizace banky Dexia, které se uplatňují na skupinu Dexia nebo na Dexia SA a týkají se Dexia BIL jen v té míře, že Dexia BIL je dceřinou společností skupiny a vytváří s Dexia SA stejnou ekonomickou jednotku. Prodej Dexia BIL každopádně neobsahuje žádný prvek státní podpory a je realizován za tržní cenu.
(74)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí zahájit řízení Lucembursko potvrzuje, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU, a tyto obavy již tedy nejsou na místě.
(75)
Lucemburské orgány také potvrzují, že rozsah zhodnocení přiměřenosti ceny bral přesně v úvahu rozsah prodaných činností. Mechanismus úpravy vzhledem k přesné úrovni 9 % Common Equity Tier 1 podle standardů Basel III navíc umožňuje zajistit, aby hodnota činností vyňatých z transakce (43. bod odůvodnění) neměla finanční dopad na kupujícího, a to ani pozitivní, ani negativní. Lucemburské orgány odkazují také na to, že aktualizované zhodnocení přiměřenosti ceny [z konce] května 2012 došlo ke stejným závěrům. Prodejní cena společnosti Dexia BIL tak může být pokládána za tržní cenu, což z tohoto pohledu vylučuje jakýkoli převod podpory.
(76)
V neposlední řadě se lucemburské orgány připojují k připomínkám Dexia SA (viz část 4 výše).
(77)
Lucemburské orgány mají za to, že tvrzení uvedená v připomínce A se zakládají na rozptýlených údajích a nejsou předmětem úplné analýzy situace. Zejména neberou v úvahu přesné termíny transakce. Lucemburské orgány v této souvislosti odkazují na různé dokumenty předané Komisi lucemburskými orgány a společností Dexia SA, zejména zhodnocení přiměřenosti ceny provedené třetími osobami, jejichž závěrem je, že zaplacená cena je přiměřenou cenou vzhledem k podmínkám transakce. Uvedené je patrné ze zhodnocení třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 a bylo rovněž předmětem potvrzení ze dne 30. května 2012 vydaného stejnou konzultační firmou, tedy […].
(78)
Z dokumentů, které má Komise k dispozici, navíc jasně vyplývá, že lucemburský stát ani nenabídl, ani neposkytl kupujícímu záruky.
(79)
Lucemburské orgány tedy uvádějí, že připomínky A jsou zřejmě založeny na nekompletních informacích a obsahují chybná tvrzení, ostatně nedoložená jakýmkoli důkazem, a to v takové míře, že lucemburské orgány žádají Komisi, aby je při svém konečném rozhodnutí nebrala v úvahu, ale spíše se odvolala na vysvětlení lucemburských orgánů a společnosti Dexia SA obsažené v jejich korespondenci s Komisí, které plně zodpovídají na vznesené otázky a předloženou kritiku.
(80)
Lucemburské orgány uvádějí, že připomínka B sestává ze série výměny dopisů této třetí strany s vedoucími pracovníky Dexia SA a Dexia BIL, nebo také s orgány dohledu, v období od roku 2005 do konce roku 2011, bez přímého vztahu k prodeji Dexia BIL. Týkají se různých žádostí a kritik vůči Dexia SA v souvislosti s tím, že nebyly vzaty v úvahu určité otázky týkající se záležitostí, které se odehrály dávno před prodejem Dexia BIL, která je jediným subjektem dotčeným tímto rozhodnutím o prodeji Dexia BIL. Lucemburské orgány žádají Komisi, aby tyto dokumenty nebrala v úvahu z důvodu jejich irelevantnosti.
(81)
Lucemburské orgány připomínají, že Dexia SA uvedla závěr (viz výše uvedený bod 4), že prodej společnosti Dexia BIL proběhl za tržní cenu a bez prvku podpory. Tento závěr odpovídá závěrům lucemburských orgánů, a tyto připomínky tedy nevyžadují další odpověď ze strany lucemburských orgánů.
(82)
Závěrem lucemburské orgány uvádějí, že žádná připomínka třetí strany není takové povahy, aby zpochybnila výklad uvedený v jejich oznámení a připomínkách. Lucemburské orgány také uvádějí, že žádná připomínka třetí strany není takové povahy, že by zpochybnila argument, podle kterého na proces prodeje Dexia BIL může být v souladu s rozhodovací praxí Komise pohlíženo jako na proces otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Lucemburské orgány tedy trvají na tom, že transakce byla provedena bez prvku podpory.
6. POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY
(83)
Článek 107 odst. 1 SFEU stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li smlouvy jinak.
(84)
Společnost Dexia BIL je činná na evropské úrovni, a je tedy zřetelně v hospodářské soutěži se zahraničními účastníky trhu. Komise tedy má za to, že potenciální podpora při prodeji společnosti Dexia BIL by mohla narušit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením.
(85)
Ve svém rozhodnutí ze dne 26. února 2010 již Komise stanovila, že podpory získané skupinou Dexia ve formě kapitálu, záruk na financování, pomoci ELA společně se státní zárukou a podpory na znehodnocená aktiva (opatření FSA) tvořily státní podporu (poskytnutou Belgií, Lucemburskem a Francií). Je tedy nezbytné ověřit, zda v prodané činnosti nebyla zachována výhoda získaná podporou, kterou skupina Dexia předtím obdržela.
(86)
Na základě rozsudku soudu ze dne 8. května 2003Itálie a SIM 2 / Komise (25), o který se Komise opírala ve svých rozhodnutích Olympic Airlines (26) a Alitalia (27), se přezkum hospodářské kontinuity mezi původním podnikem a novými strukturami provádí prostřednictvím souboru nepřímých důkazů. Těmito nepřímými důkazy jsou zejména předmět prodeje, cena prodeje, identita akcionářů nebo vlastníků přejímajícího podniku nebo získaného podniku. Uvedené je potvrzeno Soudem v jeho rozsudku ze dne 28. března 2012Ryanair / Komise (28), který potvrdil rozhodnutí Alitalia.
(87)
Pokud jde o předmět prodeje, rozsah prodaných činností se omezuje na retailové a soukromé bankovnictví, které zřejmě nejsou příčinou problémů skupiny Dexia vyžadujících poskytnutí státní podpory. Komise také připomíná, že část portfolia titulů typu „legacy“ skupiny držené společností Dexia BIL, která je spojena s problémy refinancování skupiny, jež přispěla k potřebě státní podpory již schválené rozhodnutím ze dne 26. února 2010, není součástí prodaných činností. Z kvantitativního úhlu pohledu rozsah prodaných činností představuje zhruba 60 % bilanční sumy rozvahy společnosti Dexia BIL a [0-10] % bilanční sumy rozvahy skupiny Dexia.
(88)
Neexistuje spojení mezi privátním kupujícím Precision Capital a současnými akcionáři společnosti Dexia SA, což naplňuje kritérium nezávislosti kupujícího ve vztahu k Dexia SA v přijímání rozhodnutí a strategie prodaných činností skupiny Dexia BIL.
(89)
Nákup prodaných činností za tržní cenu by ostatně umožnil zajištění toho, že prodávající zaplatí adekvátní cenu za podporu, kterou mohla potenciálně získat tato část společnosti Dexia BIL jakožto součást skupiny Dexia, a že transakční cena prodeje Dexia BIL tedy neobsahuje prvky podpory.
(90)
Na základě rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise doplňkové informace ke zhodnocení tržní ceny.
(91)
Komise uvádí, že prodej společnosti Dexia BIL byl podroben posudku o přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 a následně jeho aktualizací k 30. květnu 2012. Tato zhodnocení byla provedena třemi různými metodami: i) metodou aktualizace „cash flows to equity“ na základě hotovostních toků, které mohou být rozděleny akcionářům s výhradou souladu s podíly podle Core Tier 1 stanovenými předpisy; ii) metodou „price to book ratio“ vycházející z vyšší ziskovosti vzhledem ke kapitálovým nákladům; iii) metodou porovnání společností kótovaných na burze. První zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 vedlo k ceně v rozmezí mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Aktualizace tohoto hodnocení ze dne 30. května 2012 potvrdila, že první hodnocení vzalo přesně v úvahu rozsah prodaných činností, a vedla ke stejným závěrům, podle kterých je přiměřená cena mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Komise tato zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny přezkoumala. Komise uvádí, že se tato hodnocení opírají o standardní, v této oblasti všeobecně uplatnitelné metody, a berou v úvahu podmínky a přesný rozsah transakce.
(92)
Cena transakce ve výši 730 milionů EUR je v rozmezí stanoveném zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny. Neexistuje tedy indikace, že by byla zaplacená cena nižší nebo vyšší než cena tržní. Cena prodeje společnosti Dexia BIL tedy může být považována za cenu tržní, což rovněž vylučuje, že během prodeje došlo potenciálně k převodu podpory, která byla předtím poskytnuta skupině Dexia.
(93)
Z rozsahu tohoto prodeje jsou vyňaty některé činnosti společnosti Dexia BIL (viz 43. bod odůvodnění). Tyto činnosti budou převedeny do skupiny Dexia SA před uzavřením transakce s doložkou o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL. Komise zaznamenává, že doplňkové informace obdržené na základě rozhodnutí o zahájení řízení potvrzují, že činnosti vyňaté z transakce nejsou brány v úvahu při stanovení tržní ceny. Prodejní cena je založena na podílu vlastních zdrojů „Common Equity Tier 1“ podle standardů Basel III přesně ve výši 9 % v momentě uzavření prodeje. V případě rozdílu mezi touto úrovní a úrovní kapitálu v momentě uzavření prodeje zajišťuje doložka o úpravě refundaci rozdílu kupujícím nebo prodávajícím a/nebo úpravu prodejní ceny. Valorizace akcií nebo aktiv vyňatých z transakce není brána při určení tržní ceny v úvahu. Tato doložka o úpravě byla rovněž brána v úvahu ve valorizaci přiměřenosti ceny.
(94)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise poznamenává, že se lucemburský stát účastní prodeje Dexia BIL jako kupující 10 % podílu za stejných podmínek, jako má Precision Capital. Je tedy zřejmé, že z účasti Lucemburska vyplývá použití státních zdrojů. Nicméně vzhledem k tomu, že Lucembursko se účastní za stejných podmínek jako Precision Capital, má Komise za to, že se Lucembursko à priori chová jako soukromý investor, což vylučuje podporu v souvislosti s 10 % podílem Lucemburska.
(95)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise také zaznamenala, že Precision Capital a lucemburský stát plánují zrušit doložku 3.3.5. Komise zaznamenala, že touto doložkou by se Dexia SA zavázala získat dodatečně státní záruky ve prospěch kupce Dexia BIL. Pokud by tedy tato doložka byla aktivní, znamenalo by to potenciální požadavek na státní zdroje ve formě záruk. Pouhá existence této doložky by měla navíc ze své podstaty zajišťovala zisky pro kupce společnosti Dexia BIL. Na základě rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise doplňující informace, které potvrzují, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU. Komise proto dochází k závěru, že vzhledem k upuštění od této doložky, která nebyla uplatněna, neexistuje v tomto ohledu prvek podpory.
7. ZÁVĚR
(96)
Z výše uvedených důvodů Komise dochází k závěru, že opatření spočívající v prodeji společnosti Dexia BIL není podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Konkrétně, toto opatření neznamená novou podporu ani pro skupinu Dexia SA, ani pro společnost Dexia BIL,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření prodeje společnosti Dexia BIL není podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lucemburskému velkovévodství.
V Bruselu dne 25. července 2012.
KOMISJONI OTSUS,
25. juuli 2012,
meetme kohta SA.34440 (12/C), mille Luksemburg on võtnud seoses ettevõtja Dexia BIL müügiga
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5264 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/836/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles vastavalt nimetatud artiklitele (2) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
19. novembri 2008. aasta otsusega (3) otsustas komisjon, et ei esita vastuväiteid erakorralise likviidsusabi suhtes ega teatavatele Dexia kohustustele antud tagatise suhtes (4). Komisjon leidis, et kõnealused meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad abina raskustes oleva äriühingu päästmiseks, ning andis loa jätkata nende kohaldamist kuue kuu jooksul alates 3. oktoobrist 2008, täpsustades, et pärast selle ajavahemiku lõppemist peab komisjon hakkama abi hindama struktuurse meetmena.
(2)
16., 17. ja 18. veebruaril 2009 teatasid vastavalt Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) komisjonile Dexia esimesest ümberkorralduskavast.
(3)
13. märtsil 2009 otsustas komisjon algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse Dexiale antud kogu abi suhtes (5).
(4)
30. oktoobri 2009. aasta otsusega (6) andis komisjon loa põhjenduses 1 nimetatud tagatise pikendamiseks 28. veebruarini 2010 või kuni komisjoni otsuseni Dexia abimeetmete ja ümberkorralduskava kokkusobivuse kohta.
(5)
9. veebruaril 2010 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni kavandatavatest lisameetmetest esialgse ümberkorralduskava täiendamiseks, mis oli tehtud teatavaks 2009. aasta veebruaris.
(6)
26. veebruari 2010. aasta otsusega (7) andis komisjon loa Dexia ümberkorralduskava rakendamiseks ja erakorralise abi muutmiseks ümberkorraldusabiks tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses osutatud kohustusi ja tingimusi.
(7)
Alates 2011. aasta suvest oli Dexia taas raskustes ning asjaomased liikmesriigid nägid ette täiendavad abimeetmed.
(8)
17. oktoobril 2011 otsustas komisjon (8) algatada ametliku uurimismenetluse meetme suhtes, millega Dexia SA müüs Belgia riigile Dexia Banque Belgique’i (edaspidi „Dexia Belgia haru”). Finantsstabiilsuse säilitamise huvides otsustas komisjon ühtlasi lubada meetme ajutist kohaldamist. Meedet võib seega ellu viia kuue kuu jooksul alates nimetatud otsusest või juhul, kui Belgia esitab kuue kuu jooksul alates samast kuupäevast ümberkorralduskava, siis seni, kuni komisjon teeb meetme suhtes lõpliku otsuse.
(9)
18. oktoobril 2011 teatasid asjaomased liikmesriigid komisjonile kavandatavast uuest meetmepaketist, mille eesmärk oli Dexia jaoks uue ümberkorralduskava koostamine või selle osadeks lahutamine. Uue meetmepaketi raames teatasid Belgia ametiasutused 21. oktoobril 2011 komisjonile erakorralise likviidsusabi andmisest Dexia Belgia harule, millele annab tagatise Belgia riik. Meede võimaldas Dexia Belgia harul finantseerida ettevõtjat Dexia Crédit Local SA.
(10)
14. detsembril 2011 teavitasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused komisjoni ühtlasi uue meetmepaketi raames Dexia SA ja Dexia Crédit Local SA refinantseerimisele kavandatavast ajutisest tagatisest (edaspidi „ajutine refinantseerimistagatis”).
(11)
21. detsembril 2011 otsustas komisjon kiita finantsstabiilsuse säilitamise nimel refinantseerimiseks antud tagatise ajutiselt heaks, s.o kuni 31. maini 2012 (edaspidi „otsus täiendava abi andmise kohta Dexia ümberkorraldamiseks”) (9). Nimetatud otsusega algatas komisjon siiski ametliku uurimismenetluse kõigi täiendavate ümberkorraldusmeetmete (sealhulgas ajutise refinantseerimistagatise) kohta, mida oli Dexia suhtes võetud alates tingimuslikust otsusest, ning palus asjaomastel liikmesriikidel teavitada komisjoni kolme kuu jooksul Dexia ümberkorralduskavast või ettevõtja ebarentaabluse korral põhjalikust kriisilahenduskavast.
(12)
21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni põhjalikust kriisilahenduskavast seoses ettevõtjaga Dexia.
(13)
25. mail 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise pikendamist. 31. mail 2012 võttis komisjon vastu kaks otsust.
(14)
Esimese otsusega (edaspidi „menetluse pikendamise otsus”) pikendas komisjon Dexia kontserniga seotud ametlikku uurimismenetlust, et vaadata läbi põhjalik kriisilahenduskava, mille Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitasid 21. ja 22. märtsil 2012 (10).
(15)
Teise otsusega (edaspidi „otsus tagatise pikendamise kohta”) (11) pikendas komisjon ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja Dexia Crédit Local SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud põhjaliku kriisilahenduskava kohta, pikendades ka selle meetmega seotud ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtib 30. septembrini 2012.
(16)
5. juunil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni ajutise tagatise ülemmäära põhisumma suurendamisest kuni 55 miljardi euroni. 6. juuni 2012. aasta otsusega (12) kinnitas komisjon ajutiselt tagatise ülemmäära tõstmise kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud põhjaliku kriisilahenduskava kohta.
(17)
6. oktoobril 2011 avaldas Dexia SA pressiteate, (13) milles teatati ainuõiguslike läbirääkimiste alustamisest rahvusvaheliste investorite rühmaga ning Luksemburgi riigiga Luksemburgis asuva Dexia Banque Internationale’i (edaspidi „Dexia BIL”) võõrandamiseks. Pressiteate kohaselt pidi Dexia kontserni juhatus andma teavet võimaliku pakkumise kohta ainuõiguse kehtivuse perioodi möödudes.
(18)
18. detsembril 2011 teavitati komisjoni, et sõlmimisel on siduv vastastikuse mõistmise memorandum, millega Dexia SA müüb ära oma 99,906 % osaluse ettevõtjas Dexia BIL. Memorandumi kohaselt omandab Kataris registreeritud investorrühm Precision Capital SA 90 % osalusest ettevõtjas Dexia BIL ning järelejäänud 10 % Luksemburgi riik. Osa ettevõtja Dexia BIL varast jäeti müügist kõrvale.
(19)
Ettevõtja Dexia BIL müük ei kuulunud meetmete hulka, mille komisjon kinnitas 26. veebruaril 2010 Dexia ümberkorralduskava raames. Nimetatud müüki ei hõlmanud ka ametlik uurimismenetlus, mille komisjon oli algatanud 21. detsembril 2011 ümberkorraldusmeetmete suhtes, millest komisjoni teavitati pärast nimetatud kuupäeva.
(20)
Komisjoni teavitati ettevõtja Dexia BIL müügist enne 21. detsembrit 2011. Seepärast analüüsib komisjon ettevõtja Dexia BIL müüki Dexia ümberkorraldamist käsitlevast menetlusest eraldi ja seda mitte üksnes võimalikult kiire õiguskindluse tagamise huvides, vaid ühtlasi ja ennekõike seetõttu, et ettevõtja Dexia BIL müük toimus sõltumatult kontserni ümberkorraldamisest, mis viidi läbi 2011. aastal ajutiselt heakskiidetud abimeetmete alusel, samuti põhjusel, et nimetatud müüki kavandati komisjonile laekunud teabe alusel juba 2009. aastal ning et ettevõtja Dexia BIL lahutatakse ettevõtjast Dexia nii juriidiliselt kui ka majanduslikult.
(21)
23. märtsil 2012 teavitasid Luksemburgi ametiasutused komisjoni ametlikult ettevõtja Dexia BIL müügist.
(22)
3. aprilli 2012. aasta otsusega (14) teavitas komisjon Luksemburgi ametiasutusi otsusest algatada ettevõtja Dexia BIL müügi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane ametlik uurimismenetlus.
(23)
4. mail 2012 ja 12. juunil 2012 edastasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile täiendava teabe, mis sisaldas ka Dexia SA ajakohastatud teavet seoses ettevõtja Dexia BIL müügihinna taseme hindamisega, seisuga 30. mai 2012 (edaspidi „ettevõtte väärtuse ajakohastatud hinnang”).
(24)
Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (15). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta märkusi.
(25)
Huvitatud isikud esitasid omapoolsed märkused, mis komisjon edastas Luksemburgi ametiasutustele, paludes esitada märkuste suhtes tähelepanekuid. Luksemburgi ametiasutused esitasid oma tähelepanekud 28. juuni 2012. aasta kirjas.
2. ASJAOLUD
2.1. Dexia kontserni kirjeldus
(26)
Dexia BIL kuulub Dexia kontserni. Dexia loodi 1996. aastal Crédit Local de France’i ja Crédit communal de Belgique’i ühinemisel ning see oli spetsialiseerunud laenude andmisele kohalikele omavalitsustele, kuid tal oli ka umbes 5,5 miljonit eraklienti, peamiselt Belgias, Luksemburgis ja Türgis.
(27)
Dexia oli koondunud ühe valdusettevõtja (Dexia SA) ja kolme tegevusüksuse ümber Prantsusmaal (Dexia Crédit Local), Belgias (Dexia Belgia haru) ja Luksemburgis (Dexia BIL).
Kontserni lihtsustatud organisatsiooniline struktuur seisuga 30. september 2011
(s.t enne müügiprotsessi elluviimist, millest teatati Dexia juhatuse 9. oktoobri 2011. aasta koosolekul)
(28)
20. oktoobril 2011 ostis Belgia riik Dexia Belgia haru, 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli Dexia kontserni konsolideeritud bilansimaht (võttes arvesse Dexia Belgia haru dekonsolideerimist 1. oktoobril 2011) 413 miljardit eurot.
(29)
Lisaks Dexia Belgia haru võõrandamisele 20. oktoobril 2011 teatas kontsern veel järgmiste üksuste müügist lühikese aja jooksul:
-
Dexia BIL,
-
Dexia Municipal Agency,
-
DenizBank,
-
Dexia Asset Management,
-
RBC Dexia Investor Services (edaspidi „RBCD”).
(30)
Dexia SA põhiaktsionäride osalused on järgmised:
Märkija nimi
Osalus (%) seisuga 31. detsember 2011
Caisse des Dépôts et consignations
17,6 %
Holding Communal
14,3 %
Arco kontsern
12,0 %
Prantsuse valitsus
5,7 %
Belgia föderaalvalitsus
5,7 %
Ethias
5,0 %
Belgia kolm piirkonda
5,7 %
CNP Assurances
3,0 %
Töötajad
0,6 %
Teised
30,4 %
Allikas:
Dexia, 2011. majandusaasta aruanne, 23. veebruar 2012, lk 51; esitatud põhjalikus ümberkorralduskavas, millest komisjoni teavitati.
2.2. Ettevõtja Dexia BIL kirjeldus
(31)
Dexia BIL on Luksemburgi üks suurimaid kommertspanku, mille bilansimaht oli 30. juuni 2011. aasta seisuga 41 miljardit eurot. Dexia BIL tegutses lisaks Luksemburgile veel Šveitsis, Ühendkuningriigis, teatavates Aasia ja Lähis-Ida riikides kas otse või tütarettevõtjate kaudu. Ettevõtjal Dexia BIL oli oluline „legacy” väärtpaberiportfell, mille turuväärtus oli 30. septembri 2011. aasta seisuga ligikaudu [5 - 10] miljardit eurot.
(32)
Dexia BIL on üks suurtest Luksemburgis kontorivõrgustikku omavatest pankadest ning üks põhilisemaid kohaliku majanduse edendajaid nii residentidest füüsiliste isikute ja ettevõtjate hoiustajapangana kui ka tarbimis-, kodu- ja ärilaenude andjana.
(33)
Commission de surveillance du secteur financier (Luksemburgi finantssektori järelevalveasutus) koostatud tabeli kohaselt esindab Dexia BIL [10 - 15] % füüsilisest isikust residente ning [15 - 20] % Luksemburgis registreeritud VKEsid ning võrdluspank on hinnanud ettevõtjat Dexia BIL iga kord kolmanda koha vääriliseks Luksemburgi turul. Ettevõtja Dexia BIL turuosa Luksemburgi pangandussüsteemis on mahu poolest hoiuste sektoris ligikaudu [10 - 15] %, laenude sektoris [10 - 15] % ning privaatpanganduses valitsetavate varade osas [5 - 10] %.
2.3. Dexia probleemid
(34)
Dexia kontserni probleeme 2008. aasta sügisel lahvatanud finantskriisi ajal kirjeldatakse 26. veebruari 2010. aasta otsuses. Hilisemad raskused võib võtta kokku järgmiselt.
(35)
Riigivõlakriisi süvenemise tõttu, mis oli paljud Euroopa Liidu pangad raskesse olukorda viinud, muutusid investorid oma partnerpankade suhtes järjest skeptilisemaks ning ei andnud enam neile ligipääsu rahalistele vahenditele rahuldavas mahus ega tingimustel.
(36)
Dexia kontsern, millel olid eriti suured riskipositsioonid riikide ja piirkondade laenude suhtes, muutis investorid veelgi ettevaatlikumaks. Nimelt sisaldasid Dexia varad palju selliste riikide ja/või sellistes riikides asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laene ja/või kohustusi, keda turg umbusaldas.
(37)
Lisaks algas praegune kriis veel enne, kui Dexia suutis ellu viia oma ümberkorralduskava, mis oleks ilmselgelt tugevdanud ettevõtja likviidsusriskiprofiili. Kuna aga Dexia likviidsusprofiil oli eriti tundlik ja turg oli sellest vägagi teadlik, umbusaldati ehk Dexiat rohkem kui muid panku.
(38)
Dexia rahastamisvajadused kasvasid eelkõige järgmistel põhjustel:
i)
2011. aasta suvel oluliselt langenud intressimäärade tulemusel suurenes ettevõtja tagatisvara vajadus vähemalt [5 - 20] miljardi euro võrra, et tulla toime lisatagatise nõuetega seoses tuletisinstrumentide portfelli turuväärtuse kõikumisega bilansi tagamiseks kasutatud määrade alusel;
ii)
paljude emiteeritud võlakirjade (eriti riikide tagatud varasemate Dexia emissioonide) kehtivusajad lõppesid hetkel, kui turutingimused nimetatud kohustuste refinantseerimiseks ei olnud enam optimaalsed;
iii)
oluline turuväärtuse ja krediidikvaliteedi langus selliste varade osas, mida Dexia kasutas tagatisena rahaliste vahendite saamiseks;
iv)
suure osa investorite usalduse kadumine, mis tulenes muu hulgas 2011. aasta teise kvartali kohta teatatud olulisest kahjumist (ligi 4 miljardit eurot) ja teatavate reitinguagentuuride poolsest reitingu langetamisest;
v)
Dexia probleemide tulemusel hakkasid Belgia ja Luksemburgi kliendid 2011. aasta oktoobris oma hoiuseid massiliselt pangast välja võtma.
(39)
Võttes arvesse Dexia suutmatust end turu toel refinantseerida ning […] (16), oli ettevõtja sunnitud esialgu taotlema Belgia ja seejärel Prantsusmaa keskpangast taas erakorralist likviidsusabi. Nimetatud asjaoludel andsidki asjaomased liikmesriigid Dexiale ajutise refinantseerimistagatise.
(40)
Olgugi et Dexia kontserni probleemid ei tekkinud seoses Dexia BIL tegevusega, […], tabas panka suur hoiuste väljavool, eriti 30. septembrist kuni 10. oktoobrini 2011, mil hoiuste maht vähenes [1 - 5] miljardi euro võrra (langedes [5 - 15] miljardilt eurolt [5 - 15] miljardile eurole). Seejärel hoiuste mahu langus stabiliseerus, kuna avalikkust teavitati meetmeseeriast, mille eesmärk oli jagada Dexia kontsern osadeks ja tagada teatavate tütarettevõtjate (sealhulgas Dexia BIL) varad. Täpsemalt teatas Dexia 6. oktoobril 2011, et on alustanud läbirääkimisi ühe investorrühma ja Luksemburgi riigiga Dexia BIL müügiks. Pärast ettevõtja Dexia BIL hoiuste mahu madalaimat taset 22. novembril 2011 ([5 - 15] miljardit eurot), on täheldatud kerget kasvu - 14. detsembril 2011 oli see [5 - 15] miljardit eurot.
2.4. Ettevõtja Dexia BIL müüki käsitlev meede
(41)
23. märtsil 2012 teavitasid Luksemburgi ametiasutused komisjoni ettevõtja Dexia BIL võõrandamisest. Lõpliku müügi eeltingimus oli komisjoni eelnev nõusolek.
(42)
Dexia BIL müügi suhtes, millest komisjoni teavitati, ei algatatud ametlikku pakkumismenetlust. Luksemburgi ametiasutuste sõnul oli Dexia kavandanud ettevõtja Dexia BIL müüki juba pikemat aega ning suhelnud ajavahemikus 2009-2011 sel eesmärgil mitmete ettevõtjatega, eelkõige […]. […]. Arutelusid oli saatnud vähemal või rohkemal määral edu, samas ei olnud ükski ettevõtja teinud konkreetset ostupakkumist.
(43)
Lõpuks päädisid kontaktid ettevõtjaga Precision Capital ainuõiguslike läbirääkimiste alustamisega, millest teatati 6. oktoobril 2011. 20. detsembril 2011 sõlmiti siduv vastastikuse mõistmise memorandum, millega Dexia SA müüs ära oma 99,906 % osaluse ettevõtjas Dexia BIL. Memorandumi kohaselt omandas Precision Capital 90 % osalusest ettevõtjas Dexia BIL ning järelejäänud 10 % Luksemburgi riik samadel tingimustel kui Precision Capital.
(44)
Osa ettevõtja Dexia BIL tegevusüksustest jäeti müügist kõrvale. Seega hõlmas müük faktiliselt vaid osa Dexia BIL tegevusüksuseid, s.o jae- ja erapangandust (edaspidi „müüdud tegevusüksused”). Täpsemalt jäid müügist kõrvale Dexia BILi 51 % osalus ettevõtjas DAM, 50 % osalus ettevõtjas RBCD, 40 % osalus ettevõtjas Popular Banca Privada, „legacy” väärtpaberiportfell (samuti teatavad tuletis- ja seotud tooted) ning osalused ettevõtjates Dexia LDG Banque ja Parfipar. Nimetatud tegevusüksused kanti üle ettevõtjale Dexia enne tehingu sulgemist, tingimusel et müügi puhastulu tagastatakse ettevõtjale Dexia BIL. Lisaks nähakse vastastikuse mõistmise memorandumis müügi eeltingimusena ette Dexia kontserni liikmete kõigi antud ja võetud tagamata laenude likvideerimist ning Dexia kontserni liikmete paljude antud ja võetud tagatud laenude likvideerimist. 10. veebruari 2012. aasta seisuga moodustasid kontserni muudele liikmetele eraldatud rahalised vahendid [0 - 5] miljardit eurot, millest vähemalt [500 - 800] miljonit eurot moodustasid tagatud rahalised vahendid. Kõikide nimetatud varade väljajätmine võimaldas vähendada ettevõtja Dexia BIL koguvarasid umbes 16,9 miljardit eurot võrreldes 41 miljardi euro suuruse koguvarade mahuga 30. juunil 2011 (koguvarade mahu vähenemine 40 % ja riskiga kaalutud varade mahu vähenemine 50 %).
(45)
Teatatud meetmes on sätestatud, et müügi sulgemise hetkel fikseeritakse ettevõtjale Dexia BIL esimese taseme põhiomavahendite määraks täpselt 9 %, arvutatuna Basel III meetodi alusel.
(46)
Ettevõtja Dexia BIL müügihind oli 730 miljonit eurot, esimese taseme põhiomavahendite määraga müügi sulgemise hetkel täpselt 9 %, arvutatuna Basel III meetodi alusel. Juhul kui müügi sulgemise hetkel on esimese taseme põhiomavahendite määr kõrgem kui 9 % Basel III meetodi alusel, kohandatakse müügihinda vastavalt kapitaliülejäägile müügi hetkel. Juhul kui esimese taseme 9 % põhiomavahendite määraga võrreldes tekib kapitali puudujääk, hüvitab selle Dexia SA.
(47)
Meede, millest teavitati komisjoni 23. märtsil 2012, sisaldas klauslit, mille kohaselt juhul, kui Dexia SA või mõni kontserni Dexia ettevõtjatest saab keskvalitsuse garantii hüvitamiskohustuste täitmiseks ostja ees tehingu lepinguliste tagatiste raames, tagab Dexia SA ettevõtja Dexia BIL omandajale sarnastel tingimustel ja samade lepinguliste kohustustega sama garantii andja (või teise tugeva krediidireitinguga garantii andja) garantii, niivõrd kui eespool nimetatud ostja on eraõiguslik isik (st et ühelgi avalik-õiguslikul organil ei ole tema üle otsest ega kaudset kontrolli). Nimetatud kohustus (edaspidi „klausel 3.3.5”) pidi kehtima kuni 1. jaanuarini 2017. Hiljem jäeti aga klausel kõrvale ning vastastikuse mõistmise memorandumi asendanud lõplikest aktsiaostulepingutest välja.
(48)
Enne vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist esitati ettevõtja Dexia BIL müüki käsitlevad eelprojektid kolmandale isikule omakapitali turuväärtuse hindamiseks (17). 10. detsembril 2011 esitatud hindamisakt põhines kolmel eri hindamismeetodil (18) ning selle kohaselt jäi ettevõtte väärtus vahemikku [600 - 700] kuni [800 - 900] miljonit eurot. 30. mai 2012. aasta ajakohastatud hindamisaktis jõutakse samadele järeldustele.
2.5. Asjaolud, mis põhjustasid ametliku uurimismenetluse algatamise
(49)
Uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et selles etapis ei olnud võimalik välistada, et tehing sisaldab riigiabi tunnuseid.
(50)
Komisjoni kohaselt võis klausel 3.3.5 kujutada endast riigiabi.
(51)
Samuti oli komisjon arvamusel, et ettevõtja Dexia BIL müügiprotsess ei toimunud avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, kuna pakkumismenetlust välja ei kuulutatud ja piirduti kahepoolsete läbirääkimiste pidamisega teatava hulga võimalike ostjatega. Seega ei saa komisjon järeldada, et müügiprotsess tagas turuhinna kujunemise ja ei sisaldanud sellest tulenevalt riigiabi tunnuseid.
(52)
Komisjon väitis, et kolmanda isiku teostatud ettevõtte väärtuse hindamine (19) toimus läbirääkimiste etapis ja enne seda, kui 20. detsembril 2011 kehtestati täpsed tingimused vastastikuse mõistmise memorandumi raames, millest teavitati komisjoni 23. märtsil 2012. Seepärast ei olnud komisjon veendunud, et hindamisaktis oli võetud arvesse müüdud tegevusharude täpset ulatust, nagu ka teatatud meetme tingimusi, sealhulgas klauslit müügi puhastulu ülekandmise kohta ettevõtjale Dexia BIL või klauslit 3.3.5.
(53)
Seega ei saanud komisjon järeldada, et ettevõtja Dexia BIL müüdi turuhinna alusel, võttes arvesse asjaolu, et ei toimunud avatud pakkumismenetlust ning puudus täpne teave, mis kinnitaks tehingu hindamise asjakohasust eelkõige seoses müüdud tegevusüksuste ulatuse ja võimaliku klausliga 3.3.5.
3. HUVITATUD KOLMADATE ISIKUTE MÄRKUSED
(54)
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse avaldamist 3. aprillil 2012 laekus komisjonile märkusi kahelt huvitatud isikult.
(55)
Esimene laekunud märkustest (edaspidi „märkus A”), mille esitas üks investorite liit, käsitles ostuhinna suurust. Nimetatud investorite liit leidis, et ettevõtja Dexia BIL müügihind oli liiga madal, võttes ennekõike arvesse ettevõtja Dexia BIL varasemaid häid majandusnäitajaid.
(56)
Teine huvitatud isik, kelleks oli Dexia SA aktsionär, väljendas oma märkustes (edaspidi „märkus B”) kahtlust ettevõtjate Dexia SA, Dexia BIL ning nende üle alates 1998. aastast järelevalvet teostavate isikute ja organite tegevuse suhtes. Aktsionäri arvates oli Dexia SA aktsionäridele suunatud teavitustöö ebapiisav. Nimetatud aktsionär leiab lisaks, et Dexia SA oleks pidanud edastama ettevõtja Dexia BIL võimalikule ostjale kõikide alates 1999. aastast toimunud üldkoosolekute temapoolsete sõnavõttude protokollid ja lisad ning kogu tema kirjavahetuse ettevõtjatega Dexia SA, Dexia BILC ja nende juhtkondadega.
4. DEXIA SA MÄRKUSED
(57)
Dexia SA rõhutas, et ettevõtja Dexia BIL müük oli oluline samm ettevõtja Dexia BIL olukorra stabiliseerimiseks pärast hoiuste massilist väljavoolu 2011. aasta oktoobri alguses. Niipea kui võimalik tuleks kinnitada tehingupooltele, et ettevõtja Dexia BIL müük ei sisalda riigiabi tunnuseid.
(58)
Et klauslit 3.3.5 ei lisatud lõplikesse müügilepingutesse, mis asendasid vastastikuse mõistmise memorandumi, ei ole nimetatud kahtlused enam põhjendatud.
(59)
Alates 2009. aastast toimunud Dexia SA arvukad kontaktiotsingud võimalike ostjatega ning lisaks 6. oktoobri 2011. aasta ametlik teadaanne ettevõtja Dexia BIL võimaliku müügi kohta rahvusvahelisele investorrühmale muutis kavandatud ettevõtja Dexia BIL müügi avalikuks. Ainuõiguslikkus anti ametlikult alles kaks nädalat hiljem, mis tähendab, et muudel ettevõtja Dexia BIL ülevõtmisest huvitatud tõsiselt võetavatel kandidaatidel oleks olnud piisavalt aega endast vajaduse korral teada anda. Muuhulgas määratlesid Dexia SA ja Precision Capital müügitingimused eraettevõtjatena turutingimustel toimunud (at arms’ lenght) läbirääkimiste teel, omaenda vastutusel ning riigi vahendeid kaasamata. Lisaks oli ettevõtjale Dexia BIL ülevõtja leidmine kiireloomuline ülesanne, et kaitsta panga hoiustajaid ja kliente, säilitada panga väärtus ning pidurdada riski, et probleemid nakatavad kogu ülejäänud finantssüsteemi. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes võib pidada ettevõtja Dexia BIL müügiprotsessi avatud, läbipaistvaks ja mittediskrimineerivaks, mis tagas turuhinna kujunemise. Sellest tulenevalt ei sisalda see riigiabi tunnuseid.
(60)
Ettevõtja väärtuse hindamisel detsembris 2011 võeti arvesse ettevõtja Dexia BIL uut tegevusüksuste jaotust (müüdud tegevusüksusi), mida kinnitab 30. mai 2012. aasta ajakohastatud hindamisakt ettevõtja väärtuse kohta.
(61)
Müügihind põhineb omavahendite määral (esimese taseme omavahendite määral), milleks Basel III alusel arvutatuna müügi sulgemise hetkel on 9 %. Nimetatud määra ning kapitalimäära erinevuse korral müügi sulgemise hetkel tagatakse eraldi klausliga vahe hüvitamine ostja või müüja poolt ja/või müügihinna kohandamine. Eelnevat arvesse võttes leiab Dexia SA, et tehingust kõrvale jäävate osaluste või aktsiate väärtuse hindamine ei mõjutanud müügihinna kujunemist.
(62)
Dexia BIL ei saanud Dexia kontsernile antud varasemast abist otseselt kasu. Vastupidi, alates 2008. aasta lõpust pakkus Dexia BIL Dexia kontsernile pidevalt likviidsust. Lisaks ei saa komisjon eeldada, et ettevõtjate kontserni kuuluv ettevõtja on seetõttu saanud kasu kontsernile antud riigiabist, seda enam, et käesoleval juhul kasutati kontsernisiseseid ülekandemehhanisme vaid ettevõtja kahjuks ja mitte kasuks (20). Samamoodi ei saa komisjon eeldada, et tehinguga oli seotud riik või kasutati riigi vahendeid, seda põhjusel, et see toimus Dexia ja ostja vahel turutingimustel riigi vahendeid kaasamata.
(63)
Igal juhul rõhutab Dexia SA, et ettevõtja Dexia BIL turuhinnaga müümine on juba iseenesest piisav asjaolu, et välistada Dexia kontserni varasema riigiabi ülekandumise võimalus ostjale ja müüdud tegevusüksusele Dexia BIL (21).
(64)
Ettevõtja Dexia BIL ei saanud uut riigiabi, kuivõrd Luksemburgi riik omandas ettevõtja sellesse uut kapitali lisamata. Seepärast rõhutab Dexia SA, et kuna ei antud uut riigiabi, ei tekitanud ettevõtja Dexia BIL võõrandamine konkurentsi moonutamist. Sellest annab tunnistust ka asjaolu, et lisameetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ei ole tarvis võtta. Igal juhul on ettevõtja Dexia BIL suuruse vähenemine müügist kõrvale jäetud tegevusüksuste arvelt piisavalt märkimisväärne, et kaoks lisameetmete vajadus.
5. LUKSEMBURGI MÄRKUSED
(65)
Luksemburg on seisukohal, et ettevõtja Dexia BIL müük kujutab endast vaid turust tingitud lahendust ega sisalda ainsatki riigiabi tunnust.
(66)
Luksemburgi ametiasutused märkisid, et ettevõtja Dexia BIL müümise kavatsusest teatati ametlikult 6. oktoobril 2011, seega varasemal kuupäeval, kui teavitati asjaomaste liikmesriikide lisatagatistest ettevõtjate Dexia SA ja Dexia Crédit Local refinantseerimiseks.
(67)
Luksemburgi ametiasutused tõstavad esile asjaolu, et Dexia BIL on üks suurtest Luksemburgis kontorivõrgustikku omavatest pankadest ning üks põhilisemaid kohaliku majanduse edendajaid nii residentidest füüsiliste isikute ja ettevõtjate hoiustajapangana kui ka tarbimis-, kodu- ja ärilaenude andjana. Ettevõtjal Dexia BIL oli süsteemne mõju Luksemburgi majandusele (22), mistõttu oleks panga kokkuvarisemine (või isegi kahtlused tuleviku suhtes) avaldanud äärmiselt suurt mõju Luksemburgi finantssüsteemi stabiilsusele ja majandusele laiemalt ning mõjutanud ka naaberriike.
(68)
Luksemburgi ametiasutuste väitel ei tekkinud ettevõtjatele Dexia SA ega Dexia BIL vähimaidki eeliseid sellest, et riik omandas 10 % osaluse ettevõtjas Dexia BIL, võttes arvesse, et ülevõtmine leidis aset turutingimustel ning et riigi suhtes kehtisid sama hind ja tingimused, mis ettevõtja Precision Capital suhtes.
(69)
Ka märkisid Luksemburgi ametiasutused, et Dexia SA oli kavandanud ettevõtja Dexia BIL müüki juba pikemat aega ning suhelnud ajavahemikus 2009-2011 sel eesmärgil mitmete ettevõtjatega, eelkõige […]. Arutelusid oli saatnud vähemal või rohkemal määral edu, samas ei olnud ükski ettevõtja teinud konkreetset ostupakkumist. Luksemburgi ametiasutused tunnistasid küll, et ametlikku pakkumismenetlust ei toimunud, kuid märkisid, et on vähe tõenäoline, et ametlik pakkumismenetlus oleks lõppenud teistsuguse tulemusega. Pakkumismenetlust ei olnud võimalik korraldada ajanappuse tõttu, mille põhjustas massiline hoiuste väljavool alates 2011. aasta septembri lõpust, mis tulenes omakorda kuuldustest Dexia kontserni raskuste kohta ning sellest, et 3. oktoobril 2011 langetas reitinguagentuur Moody’s ettevõtja Dexia SA reitingut. Seda kõike ilmestasid jutud Euroopa Liidu pangandussüsteemi ümber, riigivõlakriis ning euroala probleemid. Kiireloomuline olukord tingis ettevõtja Dexia BIL kavandatud müügi avalikustamise ning läbirääkimiste alustamise Precision Capitaliga 6. oktoobril 2011. Nimetatud kuupäeva ja ainuõiguslike läbirääkimiste alustamise vahelisel ajal (23) ei esitatud ühtegi muud tõsist huviavaldust ega tehtud tõsist pakkumist, olgugi et […] huvi näitasid üles muud võimalikud investorid (24).
(70)
Luksemburgi ametiasutused olid seisukohal, et ajanappuses ja erakorralisest olukorrast põhjustatud tingimustel toimunud mitteametlikku pakkumismenetlust tuleks käsitleda avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusena, mis tagab turuhinna kujunemise. Samuti märkisid Luksemburgi ametiasutused, et 10. detsembri hindamisaktis ja selle 30. mai 2012. aasta ajakohastatud versioonis turuhinna kohta on järeldatud, et hind tundub turu hetkeolukorda arvestades õiglane, samuti märgiti, et komisjon on juba varem tunnistanud, et ettevõtte väärtuse vastavust turuhinnale võib hinnata sõltumatu ekspert, kes annab oma hinnangu õiglase turuväärtuse kohta.
(71)
Alates 2008. aasta lõpust pakkus Dexia BIL Dexia kontserni muudele tegevusüksustele pidevalt likviidsust. Mis puutub uue ajutise tagatise saamisesse, millele komisjon andis 21. detsembril 2011 ajutise loa, siis ei kuulunud Dexia BIL tagatisega hõlmatud üksuste hulka ega saanud nimetatud ajutisest tagatisest kasu.
(72)
Muuhulgas märkisid Luksemburgi ametiasutused, et pärast müüki on ettevõtja Dexia BIL likviidsus kõrge, keskendutakse jae- ja erapangandusele, ning et ülejäänud seosed Dexiaga lõpetatakse „legacy” portfelli ja Dexia LDG välja võtmise teel Dexiast ning ettevõtjates RBC Dexia Investor Services ja Dexia Asset Management olevate osaluste loovutamise teel. Vastastikuse mõistmise memorandumis lähtutakse põhimõttest, et Dexia BIL ei rahasta ettevõtjat Dexia SA ega kontserni järelejäänud üksusi pärast müüki.
(73)
Luksemburg palub ühtlasi mitte siduda ettevõtjat Dexia BIL 26. veebruari 2010. aasta otsuse tingimuste ja kohustustega ega uue ümberkorralduskavaga, samuti mitte Dexia kohustusega koostada 21. detsembri 2011. aasta otsuse raames põhjalik kriisilahenduskava. Kohustus järgida 26. veebruaril 2010. aasta otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskava ning selles ette nähtud tingimusi ja kohustusi on seotud ettevõtja Dexia BIL kuulumisega Dexia kontserni, viimane on ainus kindlaks määratud üksus, kes sai nimetatud otsuste alusel riigiabi. See aspekt nähtub muide Dexia ümberkorralduskavas sätestatud enamikust kohustustest: need kehtivad Dexia kontserni või Dexia SA suhtes ja puudutavad ettevõtjat Dexia BIL vaid niivõrd, kuivõrd see on kontserni tütarettevõtja ja moodustab ettevõtjaga Dexia SA sama majandusüksuse. Luksemburgi ametiasutused väidavad kindlalt, et ettevõtja Dexia BIL müük ei sisalda ainsatki riigiabi tunnust ja toimus turuhinna alusel.
(74)
Märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta kinnitasid Luksemburgi ametiasutused, et klauslit 3.3.5 ei lisatud lõplikesse müügilepingutesse, mis asendasid vastastikuse mõistmise memorandumi, mistõttu ei ole sellega seotud kahtlused enam põhjendatud.
(75)
Samuti kinnitavad Luksemburgi ametiasutused, et ettevõtja väärtuse hindamine hõlmas üksüheselt müüdud tegevusüksusi. Samuti võimaldab Basel III meetodi alusel arvutatud esimese taseme põhiomavahendite 9 % määra kohandamismehhanism tagada, et tehingust välja jäänud tegevusüksused (põhjendus 44) ei avalda ei positiivset ega negatiivset rahalist mõju ostjale. Luksemburgi ametiasutused viitavad ühtlasi ettevõtja turuväärtuse hindamise akti mai lõpu 2012. aasta ajakohastatud versioonile, milles jõuti samadele järeldustele. Seega võib ettevõtja Dexia BIL müügihinda käsitleda turuhinnana, mis välistab igasuguse riigiabi ülekandmise sellega seoses.
(76)
Lõpus viitavad Luksemburgi ametiasutused ettevõtja Dexia SA märkustele (punkt 4 eespool).
(77)
Luksemburgi ametiasutuste arvates põhinevad märkuses A esitatud väited ühtlustamata andmetel ega tulene olukorra igakülgsest analüüsist. Eelkõige ei ole võetud arvesse tehingu täpseid tingimusi. Seoses sellega viitavad Luksemburgi ametiasutused mitmesugustele dokumentidele, mille on komisjonile esitanud nad ise või Dexia SA, sealhulgas eelkõige kolmanda isiku hinnangule õiglase müügihinna kohta, milles järeldati, et võttes arvesse tehingu tingimusi, on müügihind õiglane. Sellist järeldust sisaldab 10. detsembri 2011. aasta hinnang ning seda kinnitatakse 30. mai 2012. aasta sama eksperdi, kelleks on […], hinnangus.
(78)
Muuhulgas nähtub komisjoni toimikust selgelt, et Luksemburgi riik ei ole ostjale tagatist ei pakkunud ega andnud.
(79)
Seega leiavad Luksemburgi ametiasutused, et märkus A tundub põhinevat ebatäielikel andmetel ja sisaldab ekslikke väiteid, lisaks sellele ei ole tuginetud vähimatelegi tõenditele. Seetõttu paluvad Luksemburgi ametiasutused komisjonil jätta need lõppotsuses arvesse võtmata või uurida Luksemburgi ametiasutuste ja Dexia SA kirjavahetust komisjoniga, milles sisalduvad selgitused annavad tõstatatud küsimustele ammendavad vastused ning võimaldavad asjaomase kriitika ümber lükata.
(80)
Luksemburgi ametiasutused täheldavad, et märkus B seisneb selle kolmanda isiku ning ettevõtjate Dexia SA ja Dexia BIL juhtide või järelevalveasutuste vahelises kirjavahetuses ajavahemikul 2005-2011, omamata vahetut seost ettevõtja Dexia BIL müügiga. Need kujutavad nõudmisi ja kriitikat ettevõtja Dexia SA suhtes seoses teatavate küsimustega, mida ei arvestatud sündmuste puhul, mis toimusid kaua enne ettevõtja Dexia BIL müümist. Ainus ettevõtja, kellele käesolev otsus on suunatud, on aga Dexia BIL. Seega paluvad Luksemburgi ametiasutused komisjoni nimetatud dokumente nende asjassepuutumatuse tõttu mitte arvestada.
(81)
Luksemburgi ametiasutused viitavad ettevõtja Dexia SA järeldusele (vt punkt 4 eespool), mille kohaselt toimus tehing ettevõtjaga Dexia BIL turuhinna alusel ja ei sisaldanud riigiabi tunnuseid. Kuna nimetatud järeldused ühtivad Luksemburgi ametiasutuste järeldustega, ei kutsu märkused esile muid tähelepanekuid.
(82)
Kokkuvõttes leiavad Luksemburgi ametiasutused, et esitatud ei ole ühtegi sellist kolmanda isiku märkust, mis seaks kahtluse alla nimetatud ametiasutuste teatistes ja märkustes esitatud asjaolud. Muuhulgas märgivad Luksemburgi ametiasutused, et esitatud ei ole ühtegi sellist kolmanda isiku märkust, mis seaks kahtluse alla argumendi, et ettevõtja Dexia BIL müügiprotsessi tuleks komisjoni otsustuspraktikast lähtuvalt käsitleda avatud, läbipaistva ja mittediskrimineerivana protsessina, mille puhul on tagatud tehingu toimumine turuhinna alusel. Seega jäävad Luksemburgi ametiasutused oma seisukoha juurde, et tehing ei sisaldanud riigiabi tunnuseid.
6. HINNANG ABI OLEMASOLU KOHTA
(83)
ELi toimimise lepingus on sätestatud järgmist: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(84)
Ettevõtja Dexia BIL on ELi tasandil aktiivne ehk selgelt konkurentsis muude välisturu ettevõtjatega, mistõttu avaldaks võimaliku riigiabi olemasolu ettevõtja Dexia BIL müügis mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja võiks moonutada konkurentsi.
(85)
Juba 26. veebruari 2010. aasta otsuses järeldas komisjon, et Dexia saadud abi kapitali, finantstagatiste ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kujul, samuti langenud väärtusega varade puhul antava abi kujul (FSA meede) kujutas endast riigiabi (mida andsid Belgia, Luksemburg ja Prantsusmaa). Seega tuleb kontrollida, kas müüdud tegevusüksused said kasu varasemast abist Dexiale.
(86)
Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsuse kohaselt kohtuasjas Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA versus Euroopa Ühenduste Komisjon (25), millest komisjon lähtus oma otsuses Olympic Airlines (26) ja Alitalia (27), kontrollitakse eelmise ettevõtja ja uute struktuuride vahelist majanduslikku järjepidevust kaudsete tõendite kogumi alusel. Nende tõendite hulka kuuluvad eelkõige ülekandmise ese, ülekandmise hind ning andmed üle võtva või üle võetava ettevõtja aktsionäride või omanike kohta. Seda kinnitati ka üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta otsuses Ryanair vs. Euroopa Komisjon (28), millega kinnitati kohtuasjas Alitalia tehtud otsust.
(87)
Mis puudutab ülekandmise eset, siis piirduvad müüdud tegevusüksused jae- ja erapangandusega, mis ei tundunud olevat Dexia kontserni riigiabiga tipnenud probleemide põhjus. Samuti märgib komisjon, et see osa kontserni väärtpaberiportfellist „legacy”, mis oli ettevõtja Dexia BIL valduses ja mis oli seotud kontserni refinantseerimisprobleemidega ning mis mõjutas 26. veebruari 2010. aasta otsusega heaks kiidetud riigiabivajadust, ei kuulunud müüdavate tegevusüksuste hulka. Koguseliselt moodustavad müüdud tegevusüksused 60 % ettevõtja Dexia BIL kogubilansist ja [0 - 10] % Dexia kontserni kogubilansist.
(88)
Eraostja Precision Capitali ja Dexia SA praeguste aktsionäride vahel puuduvad seosed, millest tulenevalt on täidetud nõue, et eraostja peab oma otsustes ja strateegiates ettevõtja Dexia BIL müüdud tegevusüksuste suhtes olema ettevõtjast Dexia SA sõltumatu.
(89)
Müüdud tegevusüksuste omandamine turuhinnaga võimaldab veenduda, et ostja maksab sobivat hinda abi eest, millest see osa ettevõtja Dexia BIL tegevusüksustest oleks võinud Dexia kontserni liikmena kasu saada, ning et müügitehingu hind ei sisalda seega riigiabi tunnuseid.
(90)
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse järgselt on komisjon saanud täiendavat teavet turuhinda käsitleva hinnangu kohta.
(91)
Komisjon märgib, et ettevõtja Dexia BIL müügi kohta teostas kolmas isik esimese õiglase müügihinna hindamise 10. detsembril 2011, millele järgnes ajakohastatud hinnang 30. mail 2012. Hindamisel kasutati kolme erisugust meetodit: i) diskonteeritud rahavoo meetod (Cash flows to equity), mille puhul lähtutakse rahavoost aktsionäridele, tingimusel et järgitakse esmase omakapitali (core tier 1) reguleeritud määrasid, ii) omakapitali turu- ja raamatupidamisväärtuse suhtarvu (price to book ratio) hindamise meetod, mis põhineb lisatulu ja kapitali hinna vahekorral, iii) võrreldavatel börsinäitajatel põhinev meetod. Kolmanda isiku koostatud esimeses, 10. detsembri 2011. aasta õiglase müügihinna hinnangus määratakse ettevõtja väärtuseks [600 - 700] kuni [800 - 900] miljonit eurot. 30. mai 2012. aasta ajakohastatud versioonis kinnitatakse, et hinnangus võetakse arvesse müüdud tegevusüksuste täpset ulatust ning järeldused ettevõtja väärtuse suhtes on samad, jäädes vahemikku [600 - 700] kuni [800 - 900] miljonit eurot. Komisjon vaatas hinnangud läbi ning leiab, et hinnangud põhinevad asjaomases valdkonnas tavapäraselt kohaldatavatel meetoditel ning nendes on võetud arvesse tehingu täpseid tingimusi ja ulatust.
(92)
Tehingu hind - 730 miljonit eurot - jääb ettevõtja väärtust käsitlevates hinnangutes märgitud vahemikku. Seega ei ole märke sellest, et makstud hind oleks turuhinnast kõrgem või madalam. Sel põhjusel võib käsitleda ettevõtja Dexia BIL müügihinda turuhinnana, mis välistab ka Dexia varasema võimaliku riigiabi igasuguse ülekandmise.
(93)
Osa ettevõtja Dexia BIL tegevusüksustest jäeti müügist kõrvale (põhjendus 44). Nimetatud tegevusüksused kantakse üle ettevõtjale Dexia SA enne tehingu sulgemist, klausliga, et müügi puhastulu tagastatakse ettevõtjale Dexia BIL. Komisjon märgib, et pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsust laekunud täiendav teave kinnitab, et tehingust kõrvale jäänud tegevusüksuste väärtuse hindamine ei mõjutanud müügihinna kujunemist. Müügihind põhineb omavahendite määral (esimese taseme omavahendite määral), milleks Basel III alusel arvutatuna müügi sulgemise hetkel on 9 %. Nimetatud määra ning kapitalimäära erinevuse korral müügi sulgemise hetkel tagatakse eraldi klausliga vahe hüvitamine ostja või müüja poolt ja/või müügihinna kohandamine. Tehingust kõrvale jäävate osaluste või aktsiate väärtuse hindamine ei mõjutanud seega müügihinna kujunemist. Kohandamist käsitleva klausliga arvestati ka ettevõtja väärtuse hindamisel.
(94)
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Luksemburgi riik omandas ettevõtjas Dexia BIL 10 % osaluse samadel tingimustel kui Precision Capital. Seega on ilmne, et Luksemburgi riigi osalemisega on kaasatud riigi vahendid. Kuna aga riik osales samadel tingimustel kui Precision Capital, on komisjon arvamusel, et Luksemburgi riik käitus kui erainvestor, mis välistab riigiabi olemasolu seoses 10 % osaluse omandamisega ettevõtjas.
(95)
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis komisjon ka seda, et Precision Capital ja Luksemburgi riik kavatsevad klausli 3.3.5 välja jätta. Komisjon märkis, et klausliga oleks Dexia SA taganud ettevõtja Dexia BIL ostjale tagantjärele riigiabi. Seega oleks klausli jõustumine võinud tuua kaasa riigiabi kasutamise tagatiste näol. Lisaks oleks isegi asjaomase klausli olemasolu juba iseenesest ettevõtja Dexia BIL ostjale võimalus saada kasu. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse järgselt on komisjon saanud täiendavat teavet, mis kinnitavad, et klauslit 3.3.5 ei lisatud lõplikesse müügilepingutesse, mis asendasid vastastikuse mõistmise memorandumi. Seega järeldab komisjon, et võttes arvesse klausli väljajätmist ja selle elluviimisest loobumist, puuduvad sellega seoses riigiabi tunnused.
7. KOKKUVÕTE
(96)
Eespool kirjeldatud põhjustel järeldab komisjon, et meede, mis seisnes ettevõtja Dexia BIL müügis, ei kujuta endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast riigiabi. Täpsemalt ei kujuta see ettevõtjate Dexia SA ja Dexia BIL jaoks uut riigiabi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Dexia BIL müük ei kujuta endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast riigiabi.
Seega on meetme elluviimine lubatud.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Luksemburgile.
Brüssel, 25. juuli 2012