NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 377/2010,
3. mai 2010,
millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
Komisjon sai 30. juunil 2009 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, kuiva naatriumglükonaadi kogutoodangust liidus.
(2)
Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase menetluse algatamiseks piisavaks.
(3)
Menetlus algatati 11. augustil 2009 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas (2).
2. Menetlusega seotud isikud
(4)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, müüjatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitanud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(5)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.
(6)
Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Üks eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning teine eksportiv tootja taotles koos kahe seotud äriühinguga individuaalset kohtlemist vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 5.
(7)
Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ning liidu importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse rakendada väljavõttelist uuringut.
(8)
Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel ja liidu importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009).
(9)
Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud piiratud vastuste arvu, otsustati mitte moodustada valimit ei Hiina eksportivatest tootjatest ega ka liidu importijatest.
(10)
Küsimustikud saadeti kõigile Hiina äriühingutele ja liidu importijatele, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule, liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu importijatele ja kasutajatele. Vastused saadi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate ühenduselt, kahelt liidu tootjalt ja neljalt importijalt/kasutajalt.
(11)
Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
1)
liidu tootjad:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Prantsusmaa, ja seotud müügiettevõtted;
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itaalia, ja seotud müügiettevõtted;
2)
hiina eksportivad tootjad:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd;
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3)
liidu kasutajad/importijad:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Prantsusmaa;
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa;
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksamaa.
(12)
Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.
-
USA tootja: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Uurimisperiood
(13)
Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(14)
Vaatlusalune toode on Hiinast pärit CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) numbriga 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumbriga 527-07-1 tähistatud naatriumglükonaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 all.
(15)
Kuiva naatriumglükonaati kasutatakse peamiselt ehituses tardumise aeglustaja ja betooni plastifikaatorina ning teistes tööstusharudes metallpindade töötlemiseks (rooste, oksiidi ja rasva eemaldamiseks) ning pudelite ja tootmisseadmete puhastamiseks. Toodet võib kasutada ka toiduaine- ja ravimitööstuses.
2. Samasugune toode
(16)
Uurimine on näidanud, et kuiv naatriumglükonaat, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, kuiv naatrrimglükonaat, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud USA siseturul, kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul ning kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse Hiinas ja müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi ja tehnilisi põhiomadusi.
(17)
Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(18)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.
(19)
Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:
1)
majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5)
kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(20)
Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.
(21)
Äriühing tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
2. Individuaalne kohtlemine
(22)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.
(23)
Viitamise hõlbustamiseks on need nõuded allpool kokkuvõtlikult esitatud:
1)
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2)
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3)
enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4)
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5)
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(24)
Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja täitis individuaalse kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.
(25)
Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriik
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(27)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks USAd. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.
(28)
Ükski huvitatud isik arvamust ei avaldanud.
(29)
Väljaspool ELi toodetakse kuiva naatriumglükonaati väga vähestes riikides: USAs, Hiinas ja Lõuna-Koreas. Seetõttu oli USA-le ainus võimalik alternatiiv Lõuna-Korea. Komisjon võttis ühendust teadaolevate kuiva naatriumglükonaadi tootjatega Lõuna-Koreas, kuid vastust nendelt tootjatelt ei saadud.
(30)
USA tootja tegi uurimisel täielikult koostööd, vastas kõigile küsimustiku küsimustele ja nõustus kontrollkäiguga.
(31)
Komisjon leidis, et USA vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna turul müüdavad kogused on piisavalt suured ning turul valitseb tihe konkurents, kus osaleb nii omamaine toodang kui ka import teistest riikidest, st Hiinast, Itaaliast ja Prantsusmaalt. Lisaks ei kohalda USA vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastast tollimaksu.
(32)
Eelnevat silmas pidades tehakse seega esialgne järeldus, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.
3.2. Normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika
3.2.1. Äriühing, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist kõigepealt, kas siseturul sõltumatutele tarbijatele müüdud kuiva naatriumglükonaadi müügimaht oli uurimisperioodil tüüpiline, st kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud Hiina ekspordi kogumahust.
(34)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(35)
Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava kuiva naatriumglükonaadiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.
(36)
Komisjon kontrollis seejärel, kas kuiva naatriumglükonaadi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(37)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
(38)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(39)
Kuna uurimine näitas, et omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul.
3.2.2. Äriühing, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist
(40)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus Hiina puhul võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat esinduslik võrreldes asjaomase tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja.
(41)
Kontrolliti ka seda, kas omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, selleks määrati kindlaks, kui suure osakaalu moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul.
3.3. Ekspordihind
(42)
Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet ainult otse sõltumatutele klientidele liidus, mistõttu määrati ekspordihind vaatlusaluse toote eest uurimisperioodil tegelikult makstud või makstava hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
3.4. Võrdlus
(43)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(44)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud äriühingute (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, kaudsetes maksudes, panga teenustasudes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.
4. Dumpingumarginaalid
(45)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.
(46)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.
(47)
Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast.
(49)
Kuna koostöö tase oli madal, st 56 %, ning sobivaid Eurostati hinnaandmeid ei olnud piisavalt, sest need sisaldasid ka muid kõrge hinnaga tooteid, mida ei saanud täpselt maha arvata, siis arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kaebuses esitatud uurimisperioodiks ajakohastatud andmete põhjal.
(50)
Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 79,2 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(51)
Koostööd teinud tööstusettevõtted Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) moodustavad 100 % liidu toodangust.
(52)
Seepärast moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(53)
Kuna liidu tootmisharu moodustavad seega ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
2. Liidu tarbimine
(54)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügist liidu turul, millele liideti import liitu Eurostati andmetel. Kuna viimati nimetatud andmed sisaldavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid kui naatriumglükonaat, siis tehti Eurostati andmetes vajalikke kohandusi, et esitada mõistlik hinnang vaatlusaluse toote müügimahtude kohta liidus.
(55)
Liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2005-2007 12 %. Seejärel vähenes see uurimisperioodil 21 %, jäädes allapoole 2005. aasta taset. Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tarbimine 8 %.
Tabel 1
2005
2006
2007
2008
UP
Liidu tarbimine (tonnides, indeks)
100
106
112
104
91
Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete ja küsimustiku vastuste põhjal.
3. Hiina import liitu
3.1. Impordi maht ja turuosa
(56)
Hiina impordi maht kasvas märkimisväärselt: 2 300 tonnilt 2005. aastal 4 000 tonnini uurimisperioodil, st 77 %, saavutades tipu 2008. aastal, mil imporditi 5 300 tonni. Hiina impordi vastav turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,8 protsendile uurimisperioodil. Tuleb märkida, et Hiina import moodustas 28,6 % aastal 2008 just uurimisperioodi eel ning langes uurimisperioodi jooksul 24,8 protsendini.
Tabel 2
2005
2006
2007
2008
UP
Hiina impordi maht (tonnides)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Hiina import (tonnides, indeks)
100
152
227
234
177
Hiina turuosa
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Hiina turuosa, indeks
100
143
203
224
194
Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete põhjal.
3.2. Ühiku müügihind
(57)
Hiina impordi keskmine hind oli 2005. aastal 482 eurot tonn. Hinnad tõusid pidevalt, jõudes 2008. aastal tasemele 524 eurot tonn, ning seejärel langesid uurimisperioodil 502 euroni tonnist. Vaatlusalusel perioodil kasvasid hinnad kokkuvõttes 4 %.
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Hiina impordi hinnad (eurot/tonn)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Allikas: kohandatud impordihinnad Eurostati andmete põhjal.
3.3. Hindade allalöömine
(58)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu turul sõltumatutele klientidele pakutavate liidu tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu, korrigeerituna tehasehindade tasemele, vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.
(59)
Eespool kirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, mis on esitatud protsendimäärana liidu toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), jäi vahemikku 13-29 %. Vahemiku ülemisse äärde jäid koostööst keeldunud eksportivad tootjad.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(60)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.
4.1. Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(61)
Tootmisvõimsus suurenes 4 % ajavahemikus 2005-2007 ning jäi sellele tasemele kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.
(62)
Vaatlusaluse toote tootmine suurenes ajavahemikus 2005-2007, seejärel aga vähenes kuni uurimisperioodi alguseni. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Kogutoodang jäi uurimisperioodil vahemikku 30 000-40 000 tonni.
(63)
Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 15 %.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Tootmisvõimsus (indeks)
100
100
104
104
104
Tootmismaht (indeks)
100
104
105
84
88
Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)
100
104
101
81
85
Allikas: küsimustiku vastused.
4.2. Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus
(64)
Liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele püsis ajavahemikus 2005-2007 samal tasemel ning seejärel langes 13 protsendipunkti võrra. Vaatlusalusel perioodil vähenes müügimaht 21 %.
(65)
Liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes, kukkudes 74,9 protsendilt 2005. aastal 64,7 protsendini uurimisperioodil.
(66)
Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Ajavahemikus 2006-2008 püsisid keskmised müügihinnad samal tasemel, kuid seejärel langesid 9 % uurimisperioodi jooksul.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Müügimaht (indeks)
100
104
99
86
79
Liidu tootmisharu turuosa
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Keskmised hinnad (indeks)
100
97
97
97
88
Allikas: küsimustiku vastused.
4.3. Varud
(67)
Vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 37 %. Uurimisperioodi lõpuks oli varusid vahemikus 1 000 - 5 000 tonni.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Varud (indeks)
100
92
120
92
63
Allikas: küsimustiku vastused.
4.4. Tasuvus, investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
(68)
Liidu tootmisharu samasuguse toote müük liidu turul oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, kuid kasumlikkus vähenes märgatavalt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini.
(69)
Kuigi ajavahemikus 2005-2007 investeeringud jätkusid, vähenedes 2006. aastal, langesid need märgatavalt 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud 76 %.
(70)
Sarnaselt oli vaatlusaluse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus ajavahemikus 2005-2007 stabiilne, kuid vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul.
(71)
Nagu teisedki finantsnäitajad, vähenes liidu tootmisharu rahavoog vaatlusaluse perioodi vältel 51 %.
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Kasumlikkus (indeks)
100
90
86
52
19
Investeeringud (indeks)
100
61
140
16
24
Investeeringutasuvus (indeks)
100
100
100
60
21
Rahavoog (indeks)
100
92
20
106
49
Allikas: küsimustiku vastused.
4.5. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(72)
Tööhõive mõnevõrra suurenes ajavahemikus 2005-2007 ning seejärel vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tööhõive 13 %.
(73)
Töötasud vähenesid 2006. aastal 6 %, kuid 2007. aastal tõusid tagasi 2005. aasta tasemele. 2008. aastal ja uurimisperioodil töötasud suurenesid. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid töötasud 10 %.
(74)
Töötaja tootlikkus püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena, suurenedes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 1 %.
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Tööhõive (indeks)
100
99
104
85
87
Palgad (indeks)
100
94
100
104
110
Tootlikkus (indeks)
100
104
101
99
101
Allikas: küsimustiku vastused.
4.6. Kasv
(75)
Kui tarbimine vähenes liidus vaatlusalusel perioodil 9 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 21 %. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 10 protsendipunkti võrra.
4.7. Dumpingumarginaali suurus
(76)
Hiina dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
5. Järeldus kahju kohta
(77)
Enamik liidu tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud liidu tootmisharu finantsnäitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus.
(78)
Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 29 %. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid.
(79)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(80)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit kuiva naatriumglükonaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(81)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht 77 % võrra, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa liidu turul 94 % võrra. Hiina impordi vähenemist 2008. aastal ja uurimisperioodil, kaasa arvatud turuosa kaotust, ei peeta märkimisväärseks võrreldes üldise olukorraga vaatlusalusel perioodil.
(82)
Hiina impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate langustrendiga. Liidu tootmisharu müük liidu turul vähenes nii mahult kui ka väärtuselt, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse 10 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud eespool põhjenduses 65. Hiina impordi hindade allalöömine takistas liidu tootmisharul oma hinnataseme hoidmist liidu turul. See põhjustas märkimisväärse kasumlikkuse vähenemise allapoole taset, mis võimaldaks vajalikke investeeringuid.
(83)
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul, ning turuosa kaotuses.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(84)
Import kolmandatest riikidest, mida käesolevas uurimises ei kajastata, langes vaatlusalusel perioodil 23 %, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse kahe protsendipunkti võrra. Sellise impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 102 %.
(85)
Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus vaatlusalusel perioodil oli järgmine:
Tabel 9
Muud kolmandad riigid
2005
2006
2007
2008
UP
Muu impordi kogumaht (tonnides)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Muu impordi keskmine hind (eurot/tonn)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Allikas: kohandatud Eurostati andmed.
(86)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %, samas kui impordihinnad samal perioodil kahekordistusid. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kõrgemad liidu tootmisharu müügihindadest. Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.2. Liidu tootmisharu eksport
(87)
Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordimüük vähenes 10 % ning hinnad tõusid 8 %.
(88)
Eelöeldu põhjal järeldati, et liidu tootmisharu ekspordimüük muudesse kolmandatesse riikidesse ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
3.3. Omatarbimine
(89)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu omatarbimine 56 %, nagu on näha järgmisest tabelist.
Tabel 10
2005
2006
2007
2008
UP
Omatarbimine, indeks
100
126
115
148
156
Allikas: küsimustiku vastused.
(90)
Siiski märgitakse, et liidu tootmisharul oli kasutamata tootmisvõimsust vahemikus 10 000-20 000 tonni. See tähendab, et omatarbimise muutuse taga võib näha Hiina dumpinguhinnaga impordist tulenevat majandusotsust, sest naatriumglükonaadi madalat hinda silmas pidades on kasumlikum toota järgmise etapi tooteid. Fakt, et naatriumglükonaadi tootmisvõimsust on märkimisväärselt üle, näitab, et liidu tootmisharu ei soovi lõplikult tootma hakata järgmise etapi tooteid ning järgmise etapi toodete tootmist võib näha kaitsemeetmena dumpinguhinnaga impordi vastu.
(91)
Seetõttu ollakse seisukohal, et omatarbimise suurenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.4. ELi tarbimise areng
(92)
Märgitakse, et ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % võrra ning selle põhjuseks võib olla jätkuv majanduslangus. Seetõttu uuriti, kas tarbimise vähenemine võib mõjutada liidu tootmisharu kahju.
(93)
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes oluliselt rohkem, st 21 %, samas kui Hiina import suurenes samal perioodil 77 %. Turuosa puhul võib täheldada sarnast suundumust. Liidu tootmisharu kaotas umbes 10 protsendipunkti oma turuosast, samas kui Hiina impordi turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,9 protsendini uurimisperioodil.
(94)
Eelnimetatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et ELi tarbimise vähenemist ei saa iseenesest pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(95)
Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid Hiinast pärit impordi maht ja turuosa oluliselt, millega kaasnes märkimisväärne hindade allalöömine. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega halvendas vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.
(96)
Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. ELi HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(97)
Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis Euroopa Komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. ELi huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
2. Liidu tootmisharu
2.1. Meetmete kehtestamise või nendest loobumise mõju liidu tootmisharule
(98)
Nagu eespool selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkinud kahju, mis väljendus müügimahu ja hindade märkimisväärses languses, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu olukorra halvenemist. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseksid liidu tootmisharu müüdava kuiva naatriumglükonaadi hinnad ning see võimaldaks liidu tootmisharul saavutada rahuldaval tasemel kasumlikkuse.
(99)
Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu kasumi vähenemine on tingitud raskustest konkureerimisel Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab liidu tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju kasumlikkusele.
(100)
Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik liidu tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse piisavasse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu liidu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis.
(101)
Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.
3. Importijad/ettevõtjad
(102)
Küsimustikud saadeti viiele importijale. Ükski neist uurimise ajal koostööd ei teinud.
(103)
Sellises olukorras tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju importijatele/müüjatele on tõenäoliselt väike või olematu.
4. Kasutajad
(104)
Küsimustikud saadeti 23 kasutajale. Uurimise vältel tegi koostööd siiski ainult neli kasutajat, kellest kolm kasutasid ja importisid vaatlusalust toodet otse Hiinast. Kolme koostööd teinud kasutaja otseimport moodustas 10 % kuiva naatriumglükonaadi koguimpordist Hiinast uurimisperioodi jooksul. Neljas koostööd teinud kasutaja ei kasutanud Hiinast pärit vaatlusalust toodet.
(105)
Need neli Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis asuvat kasutajat on tegevad keemiatööstuses, tootes suurt hulka erinevaid tooteid, millest osa puhul kasutatakse naatriumglükonaati toormena. Üldiselt ei moodusta naatriumglükonaat märkimisväärset osa sisendi hinnast. Dumpinguvastase tollimaksu maksimaalne mõju, eeldusel et hinnatõusu ei suunata edasi lõpptarbijale, on hinnanguliselt väga väike. Tuleb märkida, et nende äriühingute puhul moodustasid naatriumglükonaati sisaldavat tooted vähem kui 5 % kogukäibest.
(106)
Eelöeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju tõenäoliselt väike või olematu.
5. Järeldus ELi huvide kohta
(107)
Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(108)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(109)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel on võetud arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(110)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Taotluses nimetatud maksueelset kasumimarginaali peeti mõistlikuks ning seda kasutati sel eesmärgil.
(111)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.
(112)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kohandatud kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu liidu turul samasugust toodet müüs. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.
(113)
Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile ülejäänud Hiina eksportivatele tootjatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seetõttu arvutati kahjumarginaal taotluses esitatud uurimisperioodil ajakohastatud andmete põhjal.
2. Ajutised meetmed
(114)
Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.
(115)
Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal
Dumpingumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu määr
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Kõik teised äriühingud
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste ettevõtjate” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mis on toodetud nimetatud ettevõtjate, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(117)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(118)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
3. Erikontroll
(119)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed.
(120)
Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(121)
Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.
H. LÕPPSÄTE
(122)
Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi suhtes, mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumber 527-07-1 ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 (TARICi kood 2918160010) all.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate toodetud toodete puhul järgmine:
Äriühing
Tollimaks
TARICi lisakood
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Kõik teised äriühingud
53,4 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 3. mai 2010