ROZHODNUTÍ RADY 2010/445/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro krizi v Gruzii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 25. září 2008 přijala Rada společnou akci 2008/760/SZBP (1) o jmenování pana Pierra MORELA zvláštním zástupcem Evropské unie pro krizi v Gruzii (dále jen „zvláštní zástupce EU“) do 28. února 2009.
(2)
Dne 22. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/106/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 31. srpna 2010.
(3)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na doporučení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(4)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Pierra MORELA jako zvláštního zástupce Evropské unie pro krizi v Gruzii se prodlužuje do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů vymezených závěry předsednictví u mimořádného zasedání Evropské rady, které se konalo dne 1. září 2008 v Bruselu, a závěry Rady o Gruzii ze dne 15. září 2008.
Zvláštní zástupce EU zvyšuje účinnost a viditelnost působení Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“), která přispívá k urovnání konfliktu v Gruzii.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
přispívat k přípravám mezinárodních jednání uvedených v bodě 6 dohody ze dne 12. srpna 2008, která se budou týkat zejména
-
způsobu zajištění bezpečnosti a stability v oblasti,
-
otázky uprchlíků a vnitřně vysídlených osob podle mezinárodně uznávaných zásad,
-
všech ostatních otázek v rámci společné dohody dotčených stran,
a dále přispívat k vymezení postoje Unie a zastupovat ji během uvedených jednání;
b)
v úzké koordinaci s Organizací spojených národů a Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) usnadňovat provádění dohody uzavřené dne 8. září 2008 v Moskvě a Tbilisi, jakož i dohody ze dne 12. srpna 2008;
v rámci uvedených činností přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv a jejích obecných směrů v této oblasti, zejména ve vztahu k dětem a ženám.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu a jedná pod dohledem vysoké představitelky.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011 činí 700 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů bude upravena ve smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem EU ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby vymezí dohodou s hostitelskou stranou či stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytují, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že
a)
případně vypracuje podle potřeby bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o jiných bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU rovněž podle potřeby podává zprávy pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Napomáhá tomu, aby všechny nástroje Unie byly používány soudržným způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise, případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti, a zejména s činnostmi zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz, v souladu s konkrétními cíli jeho mandátu. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucím delegace Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v daném regionu oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi koncem února roku 2011 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
NÕUKOGU OTSUS 2010/445/ÜVJP,
11. august 2010,
millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu võttis 25. septembril 2008. aastal vastu ühismeetme 2008/760/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Gruusia kriisi jaoks kuni 28. veebruarini 2009.
(2)
Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/106/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.
(3)
ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.
(4)
ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,
ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu eriesindaja
Käesolevaga pikendatakse Pierre MORELi volitusi Gruusia kriisi jaoks nimetatud ELi eriesindajana kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.
Artikkel 2
Eesmärgid
Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindaja volitused põhinevad eesmärkidel, mis on esitatud 1. septembril 2008 Brüsselis toimunud erakorralise Euroopa Ülemkogu järeldustes ning nõukogu 15. septembri 2008. aasta järeldustes Gruusia kohta.
ELi eriesindaja suurendab Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) tegevuse tulemuslikkust ja nähtavust Gruusia konflikti lahendamisele kaasa aitamisel.
Artikkel 3
Volitused
Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:
a)
ühelt poolt aidata ette valmistada 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe punkti 6 alusel peetavaid rahvusvahelisi läbirääkimisi, mis hõlmavad eelkõige järgmisi küsimusi:
-
vahendid julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks kõnealuses piirkonnas;
-
pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute küsimus, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele ja
-
mis tahes muud küsimused osapoolte kokkuleppel;
teiselt poolt aidata määrata kindlaks liidu seisukoht ja esindada seda kõnealustel läbirääkimistel;
b)
hõlbustada tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) nii 8. septembril 2008 Moskvas ja Tbilisis sõlmitud kokkuleppe kui ka 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe rakendamist;
eespool nimetatud tegevuste raames aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika ja selle põhimõtete rakendamisele kõnealuses valdkonnas, eelkõige seoses laste ja naistega.
Artikkel 4
Volituste täitmine
1. ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.
Artikkel 5
Rahastamine
1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 - 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 700 000 eurot.
2. Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.
Artikkel 6
Meeskonna moodustamine ja koosseis
1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.
2. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liidu liikmesriik või institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.
3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.
Artikkel 7
ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid
ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoolega/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.
Artikkel 8
ELi salastatud teabe kaitse
ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.
Artikkel 9
Juurdepääs teabele ja logistiline tugi
1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.
2. Liidu delegatsioon osutab ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.
Artikkel 10
Julgeolek
ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:
a)
koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;
b)
tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;
c)
tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni piirkonna riskiastmele;
d)
tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.
Artikkel 11
Aruandlus
ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.
Artikkel 12
Koordineerimine
1. ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning teiste kohapealsete ELi eriesindajate, eelkõige Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindaja tegevusega, võttes arvesse viimase volituste konkreetseid eesmärke. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsiooni juhi ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.
Artikkel 13
Läbivaatamine
Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 11. august 2010