PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 205/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 367/2006 (4) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné antidumpingové clo uložené tomuto výrobci nařízením (ES) č. 1676/2001.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o výrobce PET filmu v Indii. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Stejným nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu zahájeného Komisí z vlastní iniciativy a týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto smyslu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1292/2007 a (ES) č. 367/2006, pokud jde o vynětí z opatření stanovených těmito nařízeními jednoho izraelského vývozce a o ukončení celní evidence dovozu od tohoto vývozce (9).
(8)
Je třeba připomenout, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 % na základě nařízení (ES) č. 1292/2007.
2. Stávající vyrovnávací opatření
(9)
Je rovněž třeba uvést, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 % na základě nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění.
3. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost o přezkum, jenž by byl omezen na dumping, podala společnost Vacmet India Limited, vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
4. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila dne 14. ledna 2010 v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkum dumpingu ve vztahu k žadateli.
(12)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také mělo posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(13)
Dne 14. ledna 2010 Komise rovněž zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie (11) zahájila částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření omezený na přezkum subvencování ve vztahu k žadateli.
5. Šetření
(14)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(15)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumného šetření oficiálně informovala žadatele, úřady země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(16)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení (ES) č. 1292/2007), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(19)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(20)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(21)
K určení běžné hodnoty bylo nejprve stanoveno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, konkrétně zda tento prodej představoval 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do EU. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával obdobný výrobek na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu. Tato zkouška reprezentativnosti byla poté provedena u jednotlivých druhů výrobku. Bylo zjištěno, že dva druhy nebyly na domácím trhu prodávány vůbec.
(22)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na indickém domácím trhu v průběhu období šetření. Bylo zjištěno, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových.
(23)
Bylo zjištěno, že pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu, jež prošly zkouškou reprezentativnosti uvedenou v 21. bodě odůvodnění výše, u jednoho druhu výrobku nebyla žádná transakce domácího prodeje zisková, a tyto transakce tedy neproběhly v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(24)
Pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu v Indii v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených odběrateli, kteří nejsou ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo splatných. Pokud jde o ostatní druhy, konkrétně druh uvedený ve 23. bodě odůvodnění výše a druhy, jež nejsou prodávány na domácím trhu, byla běžná hodnota určena na základě výrobních nákladů žadatele u dotčených vyvezených vzorů s připočtením přiměřené částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(25)
S ohledem na vysokou úroveň ziskovosti domácího prodeje v běžném obchodním styku byly částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk založeny na všech domácích prodejích obdobného výrobku na domácím trhu.
b) Vývozní cena
(26)
Ve všech případech, kdy se PET film vyvážel přímo nezávislým odběratelům v EU, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(27)
Pokud jde o prodej na vývoz do EU, který se uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen, za něž byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(28)
Za tímto účelem byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých mezi dovozem a opětovným prodejem prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie. U těchto prodejů byla rovněž odečtena přiměřená částka na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk. Procentní podíl použitý k výpočtu zisku a nákladů na odbyt a obecné a správní výdaje byly v souladu s podílem uvedeným ve výsledovce a rozvaze společnosti ve spojení.
c) Srovnání
(29)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.
d) Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(31)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti, jak je uvádí žadatel, lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(32)
Šetření ukázalo, že indikativní dumpingové rozpětí vypočítané v souvislosti s prodejem na vývoz žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření rovněž negativní. Pokud jde o objem, tento prodej byl několikanásobně větší než prodej na vývoz do EU.
(33)
Bylo rovněž zjištěno, že žadatel od roku 2007 značným způsobem investoval do zlepšení svého výrobního procesu a do výroby základní suroviny, která je nezbytná k výrobě dotčeného výrobku. Tyto změny vedly zejména ke snížení nákladů, a vysvětluje se tak přímý dopad na dumpingové rozpětí společnosti. Lze mít za to, že změna okolností je trvalé povahy.
(34)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny okolností považují za trvalé a že použití současné výše antidumpingových opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(35)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku žadatelem na 0 %.
(36)
Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (12) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na žadatele se vztahuje vyrovnávací clo. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k takové situaci nedochází.
(37)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(38)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
0,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 205/2011,
28. veebruar 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Varasem uurimine ja kehtivad dumpinguvastased meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmed koosnesid 0-62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.
(2)
2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (3) meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 0-18 %, võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruses (EÜ) nr 367/2006 (4).
(3)
Pärast vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuse tootja suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.
(4)
Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (6) määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India PET-kile tootja osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
(5)
Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja uurimisega.
(6)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (8) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(7)
Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimati nõukogu 13. septembri 2010. aasta rakendusmäärusega (EÜ) nr 806/2010 (millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 seoses nimetatud määrustega kehtestatud meetmetest erandi tegemisega ühele Iisraeli eksportijale, kes impordib Indiast pärit polüetüleentereftalaatkilet, ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõue) (9).
(8)
Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel jääktollimaks 17,3 %.
2. Kehtivad tasakaalustusmeetmed
(9)
Samuti tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %.
3. Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine
(10)
7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Dumpingu uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.
4. Läbivaatamise algatamine
(11)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (10) taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
(12)
Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias.
(13)
Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (11) et ta algatab ka tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva subsideerimise uurimisega.
5. Uurimine
(14)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).
(15)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(16)
Uurimise seisukohast vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.
(17)
Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(18)
Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).
2. Samasugune toode
(19)
Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.
(20)
Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
a) Normaalväärtus
(21)
Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas see müük moodustab 5 % vaatlusaluse toote ELi eksporditud müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja samasuguse toote omamaise müügi maht oli üldiselt tüüpiline. Müügimahu tüüpilisust kontrolliti tooteliikide kaupa. Leiti, et kaht tooteliiki ei müüdudki omamaisel turul.
(22)
Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti India turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamise uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Leiti, et rohkem kui 90 % omamaisest müügist oli kasumlik.
(23)
Omamaisel turul müüdud ja põhjenduses 21 osutatud tüüpilisuse kontrolli edukalt läbinud tooteliikide puhul tehti kindlaks, et ühe tooteliigi puhul ei olnud kõik omamaised tehingud kasumlikud ja seega ei olnud need tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(24)
Piisavates kogustes ja tavapärase kaubanduse käigus Indias müüdud tooteliikide puhul määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt sõltumatutele tarbijatele makstud või makstavate hindade põhjal. Muude tooteliikide, st põhjenduses 23 osutatud liigi puhul ja nende toodete puhul, mida omamaisel turul ei müüdud, arvutati normaalväärtus tootmiskulude põhjal, mida taotluse esitaja kandis kõnealuse ekspordimudeli eest ning millele algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.
(25)
Kuna kasumlik omamaine müük toimus suures osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, võeti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul aluseks samasuguse toote kogumüük omamaisel turul.
b) Ekspordihind
(26)
Kõikidel juhtudel, kui PET-kile eksporditi otse ELis asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
(27)
Sidusettevõtete kaudu ELi suunatud eksportmüügi puhul määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks hindade põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale.
(28)
Selleks kohandati kõiki importimise ja esimesele sõltumatule ostjale liidu turul edasimüümise vahel tekkinud kulusid. Kõnealusest müügist arvati maha ka müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaal. Kasumi, müügi- ning üld- ja halduskulude arvutamiseks kasutatud protsendid olid kooskõlas sidusettevõtte kasumiaruandes esitatuga.
c) Võrdlus
(29)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel taotluse esitaja makstud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid.
d) Dumpingumarginaal
(30)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud.
D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV ISELOOM
(31)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas taotluse esitaja väidetavaid muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(32)
Uurimine näitas, et indikatiivne dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügi puhul, oli samuti negatiivne. Mahult oli selline müük mitu korda suurem kui ELi suunatud eksportmüük.
(33)
Samuti tehti kindlaks, et taotluse esitaja oli teinud alates 2007. aastast märkimisväärseid investeeringuid oma tootmisprotsessi parandamiseks ja vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku põhitooraine tootmiseks. Nende muudatuste tulemusena vähenesid eelkõige kulud ja seega on nende muudatustega seletatav otsene mõju äriühingu dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks.
(34)
Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et dumpinguvastase meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.
E. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(35)
Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta taotluse esitaja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %.
(36)
Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (12) artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu märgitud põhjenduses 9, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki.
(37)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi.
(38)
Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2 sisalduvasse tabelisse lisatakse järgmine kirje:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
0,0
A992”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. veebruar 2011