ROZHODNUTÍ RADY 2010/440/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 15. února 2007 přijala Rada společnou akci 2007/112/SZBP (1) o jmenování pana Roelanda VAN DE GEERA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(2)
Dne 22. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/113/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 31. srpna 2010.
(3)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(4)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Roelanda VAN DE GEERA jako zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer se prodlužuje do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“) týkající se další stabilizace a konsolidace situace po ukončení konfliktu v oblasti afrických Velkých jezer, přičemž zvláštní pozornost je věnována regionálnímu rozměru vývoje v příslušných zemích. Tyto cíle jsou zaměřeny především na dodržování základních norem demokracie a řádné správy věcí veřejných, včetně dodržování lidských práv a právního státu, a zahrnují:
a)
aktivní a účinný příspěvek k důsledné, udržitelné a odpovědné politice Unie v oblasti afrických Velkých jezer a prosazování soudržného přístupu Unie v oblasti; zvláštní zástupce EU podporuje činnost vysoké představitelky v dané oblasti;
b)
zajištění nepřetržitého úsilí Unie o stabilizaci a rekonstrukci v oblasti prostřednictvím aktivní přítomnosti na tomto území a na příslušných mezinárodních fórech, udržování styků s klíčovými činiteli a přispívání k řešení krizí;
c)
přispívání k řešení situace po ukončení přechodného období v Konžské demokratické republice (KDR), zejména pokud jde o politický proces konsolidace nových institucí a vymezení širšího mezinárodního rámce pro politické konzultace a koordinaci s novou vládou;
d)
přispívání, v úzké spolupráci s OSN / misí OSN v Konžské demokratické republice (MONUC), k mezinárodnímu úsilí o podporu komplexní reformy bezpečnostního sektoru v KDR, zejména s ohledem na koordinační úlohu, kterou je Unie připravena v této souvislosti přijmout;
e)
přispívání k příslušným činnostem navazujícím na mezinárodní konferenci o oblasti Velkých jezer, zejména prostřednictvím navázání úzkých kontaktů se sekretariátem pro oblast Velkých jezer a jeho výkonným tajemníkem, jakož i s trojkou následného mechanismu a rovněž prostřednictvím podpory dobrých sousedských vztahů v oblasti;
f)
řešení přetrvávajícího značného problému ozbrojených skupin působících přes hranice, který s sebou nese riziko destabilizace zemí v oblasti a prohloubení jejich vnitřních problémů;
g)
přispívání ke stabilizaci situace po ukončení konfliktu v Burundi, Rwandě a Ugandě, zejména přítomností na mírových jednáních s ozbrojenými skupinami, jako jsou FNL a LRA.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politik se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
navazovat a udržovat úzké styky se zeměmi oblasti Velkých jezer, Organizací spojených národů, Africkou unií, klíčovými africkými zeměmi a hlavními partnery KDR a Unie, jakož i regionálními a subregionálními africkými organizacemi, dalšími významnými třetími zeměmi a dalšími významnými regionálními vůdci;
b)
poskytovat poradenství a podávat zprávy o možnostech Unie při podpoře procesu stabilizace a konsolidace a o nejlepším způsobu provádění iniciativ Unie;
c)
poskytovat rady a pomoc při provádění reformy bezpečnostního sektoru v KDR;
d)
přispívat k činnostem navazujícím na mezinárodní konferenci o oblasti Velkých jezer, zejména prostřednictvím podpory politik vymezených v oblasti, jež sledují cíle nenásilí a vzájemné obrany při řešení konfliktů, jakož i prostřednictvím regionální spolupráce v rámci podpory lidských práv a demokratizace, řádné správy věcí veřejných, soudní spolupráce a boje proti beztrestnosti a nedovolenému využívání přírodních zdrojů;
e)
přispívat k lepšímu porozumění úlohy Unie jako jedné z organizací ovlivňujících veřejné mínění v oblasti;
f)
přispívat, pokud je o to požádán, k jednání stran o mírových dohodách a dohodách o příměří, jakož i k jejich plnění a navazovat s nimi diplomatická jednání v případě porušení podmínek uvedených dohod; v souvislosti s probíhajícími jednáními s LRA by tyto činnosti měly být prováděny v úzké koordinaci se zvláštním zástupcem Evropské unie pro Súdán;
g)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv a obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad Unie týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325(2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v tomto ohledu a podávání zpráv.
Článek 4
Provádění mandátu
Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky.
Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011 činí 1 520 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů bude upravena ve smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za sestavení svého týmu v mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytují, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že
a)
vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje soudržnost mezi činiteli společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky a celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, že všechny nástroje Unie jsou na místě uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
3. Zvláštní zástupce zajišťuje soulad mezi činnostmi poradní a pomocné mise Unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (EUSEC RD Congo) a policejní mise Unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo) a poskytuje vedoucím těchto misí vedení v otázkách místní politické situace. Zvláštní zástupce EU přispívá ke koordinaci s ostatními mezinárodními subjekty, kteří se podílejí na reformě bezpečnostního sektoru v KDR. Zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace se podle potřeby vzájemně konzultují.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v dané oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi koncem února roku 2011 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
NÕUKOGU OTSUS 2010/440/ÜVJP,
11. august 2010,
millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/112/ÜVJP, (1) millega nimetati Roeland VAN DE GEER Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Ida-Aafrika järvede piirkonnas.
(2)
Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/113/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.
(3)
ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.
(4)
ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,
ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu eriesindaja
Käesolevaga pikendatakse Roeland VAN DER GEERi volitusi Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud ELi eriesindajana kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.
Artikkel 2
Poliitilised eesmärgid
ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel seoses Ida-Aafrika järvede piirkonna konfliktijärgse olukorra edasise stabiliseerimise ja konsolideerimisega, pöörates sealjuures erilist tähelepanu asjaomastes riikides asetleidvate arengute piirkondlikule mõõtmele. Nimetatud eesmärgid, millega edendatakse eelkõige demokraatia ja hea valitsemistava põhinormidest kinnipidamist, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist, hõlmavad järgmist:
a)
aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning liidu sidusa üldise lähenemisviisi edendamine piirkonnas. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas;
b)
liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse;
c)
Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV) üleminekujärgse etapi toetamine, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessiga ning laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega poliitilisteks konsultatsioonideks ja kooskõlastamiseks uue valitsusega;
d)
tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni/MONUCiga rahvusvahelistele jõupingutustele kaasa aitamine, mis toetavad KDVs julgeolekusektori ulatusliku reformi läbiviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida liit on antud kontekstis valmis võtma;
e)
Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohaste järelmeetmete toetamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmemehhanismide kolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid;
f)
piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste jätkuvalt märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme;
g)
Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimise toetamine, aidates eelkõige kaasa selliste relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele.
Artikkel 3
Volitused
Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:
a)
luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, keskse tähtsusega Aafrika riikide ning KDV ja liidu peamiste partnerriikidega, samuti ka piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste olulise tähtsusega piirkondlike liidritega;
b)
anda nõu ja aru, millised on liidu võimalused toetada rahu, stabiliseerimis- ja konsolideerimisprotsessi ning kuidas liidu algatusi kõige paremini läbi viia;
c)
anda nõu ja abi julgeolekusektori reformi korraldamiseks KDVs;
d)
toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, eelkõige toetades piirkonnas määratletud poliitikaid, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada piirkondlikku koostööd, edendades inimõigusi ja demokraatiat, head valitsemistava ja õiguskoostööd, ning võitlust karistamatuse ja loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu;
e)
aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli;
f)
toetada taotluse korral poolte vahel rahu- ja relvarahukokkulepete läbirääkimisi ja nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga võimalike läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud ELi eriesindajaga;
g)
toetada inimõiguste alase ELi poliitika ja inimõiguste alaste ELi suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) suhtes võetud ELi poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas asetleidvate arengute järelevalvet ja vastavat aruandlust.
Artikkel 4
Volituste täitmine
1. ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.
Artikkel 5
Rahastamine
1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 - 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 520 000 eurot.
2. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.
Artikkel 6
Meeskonna moodustamine ja koosseis
1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.
2. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.
3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.
Artikkel 7
ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid
ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.
Artikkel 8
ELi salastatud teabe kaitse
ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.
Artikkel 9
Juurdepääs teabele ja logistiline tugi
1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.
2. Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.
Artikkel 10
Julgeolek
ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:
a)
koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;
b)
tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;
c)
tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele;
d)
tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.
Artikkel 11
Aruandlus
ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.
Artikkel 12
Koordineerimine
1. ELi eriesindaja edendab ühise välis- ja julgeolekupoliitika/-ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osapoolte ühtsust ja üldist liidu poliitilist koordineerimist. ELi eriesindaja aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.
3. ELi eriesindaja tagab Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) ja Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformi ja selle õigusalase kontaktüksuse alase Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL RD Congo) tegevuse järjepidevuse ning annab nimetatud missioonide juhtidele kohalike küsimuste kohta poliitilisi juhtnööre. ELi eriesindaja aitab kaasa tegevuse kooskõlastamisele teiste rahvusvaheliste osalejatega, kes osalevad KDV julgeolekusektori reformimises. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vastavalt vajadusele üksteisega.
Artikkel 13
Läbivaatamine
Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Brüssel, 11. august 2010