PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 82/2011,
31. jaanuar 2011,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 1942/2004 (2) Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud tollimaksud ulatusid 6,5 %-st 23,5 %-ni nelja tootja puhul ning kuni 66,7 %-ni kõikide muude tootjate puhul.
2. Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamise taotlused
(2)
Pärast seda, kui avaldati teade HRVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (3) sai komisjon aegumise läbivaatamist käsitleva taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(3)
Aegumise läbivaatamist käsitleva taotluse esitas Euroopa Vineeritööstuse Föderatsioon (European Federation of the Plywood Industry - FEIC, edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu okuumeavineeritoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(4)
Pärast seoses konkurentsivastase käitumisega mitme Prantsuse okuumeavineeri tootja suhtes algatatud kohtumenetlust leiti, et ei saa välistada võimalust, et see moonutas esialgses uurimises läbi viidud kahju hindamist. Seega peeti asjakohaseks algatada paralleelselt ka ex officio vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, et uurida uuesti kahjulikku mõju liidu tootmisharu olukorrale, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimise perioodi jooksul.
(5)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on piisavalt tõendusmaterjali aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise (mis piirdub kahju uurimisega) algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3, avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (4) kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteate.
3. Uurimine
3.1. Uurimisperiood
(6)
Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
(7)
Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(8)
Komisjon andis läbivaatamise algatamisest ametlikult teada teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele ja importijatele ning samuti HRV ametiasutustele.
(9)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
4. Väljavõtteline uuring
(10)
Arvestades liidu tootjate, HRV importijate ja eksportivate tootjate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(11)
Ainult üks Hiina eksportiv tootja andis endast teada ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks. Seega otsustati, et Hiina eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. Küsimustik saadeti ainsale koostööd tegevale Hiina eksportivale tootjale, kes aga lõpetas koostöö ja ei vastanud küsimustikule. Seega toetuti järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatele faktidele, nagu selgitatud põhjenduses 20.
(12)
Kümme liidu tootjat esitas nõutava teabe ettenähtud tähtajaks ja oli nõus valimisse kuuluma. Lähtudes koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustas 40 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 35 % kõigi liidu toojate toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Valim moodustati suurima tüüpilise toodangumahu alusel, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida ning võttes arvesse liidu tootjate geograafilist levikut.
(13)
Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kuuluvale liidu tootjale. Kaks valimisse kuulunud äriühingut lõpetas koostöö pärast valimi moodustamise etappi. Kuna kolme küsimustikule vastanud äriühingu müük moodustas ligikaudu 30 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, leiti, et valim on piisavalt esinduslik.
(14)
Komisjon saatis lühiküsimustiku viiele tootjale, keda valimisse ei valitud, kahele tootjale, kes olid koostöö lõpetanud, ja kahele muule teadaolevale tootjale, et saada teavet suuremat hulka ELi tootjaid käsitlevate majandusnäitajate kohta. Lühiküsimustikele saadi vastused seitsmelt tootjalt.
5. Saadud teabe kontrollimine
(15)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
5.1.
Liidu tootjad:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Hispaania);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Prantsusmaa);
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Prantsusmaa).
5.2.
Võrdlusriigi tootjad
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Türgi).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(16)
Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ning seda määratletakse järgmiselt: HRVst pärit ja praegu CN-koodi ex 4412 31 10 (varem ex 4412 13 10) alla kuuluv ainult spoonilehtedest koosnev vineer, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm ja mille vähemalt üks väline kiht on okuumeapuit, mis ei ole kaetud muust materjalist kilega. Vaatlusalust toodet saab kasutada mitmesugustel eesmärkidel. Ehitustööstuses kasutavad laud- ja puusepad seda välitöödel laudise, aknaluukide, välikeldrite, rinnatiste ja jõeäärsete tahveldiste jaoks. Kõnealust vineeri kasutatakse ka dekoratiivotstarbel muu hulgas maanteesõidukite (nt autod, bussid, haagissuvilad, autoelamud), meretranspordi (jahtlaevad), mööblitööstuse ja uste jaoks.
(17)
Kaks peamist okuumeavineeritüüpi on järgmised: ainult okuumeapuidust valmistatud vineer (nn täisokuumea) ja vineer, millel vähemalt üks pealiskiht on okuumeapuidust (nn okuumeaspooniga vineer) ja ülejäänu muust puidust. Mõlema okuumeavineeritüübi väljanägemine on sarnane. Mehaanilistest erinevustest hoolimata on mõlema peamised füüsikalised näitajad samasugused ning põhimõtteliselt kasutatakse neid samal otstarbel.
2. Samasugune toode
(18)
Nagu nähtub esialgsest uurimisest ja nagu on leidnud kinnitust käesoleva uurimise käigus, on tehtud kindlaks, et HRVs toodetaval ja seal müüdaval okuumeavineeril ning liidu tootmisharu poolt toodetud ja liidus müüdaval okuumeavineeril on põhimõtteliselt samad füüsikalised ja tehnilised omadused ja samad kasutusalad. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(19)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas HRV suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
(20)
Nagu märgitud põhjenduses 11, tuli algmääruse artikli 18 kohaselt ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse analüüsimisel võtta aluseks komisjonile muudest allikatest kättesaadav teave. Kuna HRVst liitu eksporditavate täpsete tootetüüpide kohta ei olnud saada üksikasjalikku teavet, pidi normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus piirduma kahe peamise okuumeavineeritüübiga, millele on osutatud põhjenduses 17.
(21)
Sellest tulenevalt põhines analüüs peamiselt Eurostati kaubandusstatistikal. Lisaks esitas üks Hiina eksportiv tootja kuni 2009. aasta juunini korralisi kontrolliaruandeid, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 1942/2004 põhjenduse 61 alusel. Teataval määral võib kõnealustest aruannetest saadavat teavet seega kasutada dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse analüüsimisel.
1. Normaalväärtus
1.1. Võrdlusriik
(22)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(23)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul käesoleva aegumise läbivaatamise raames normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiva võrdlusriigina Türgit, mida oli esialgses uurimises juba kasutatud võrdlusriigina. Kuigi selleks anti võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Türgi võrdlusriigiks valimise kohta. Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Türgi on võrdlusriigiks kõige sobivam.
1.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(24)
Ainult üks Türgi tootja tegi koostööd ja vastas küsimustikule. Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt arvutati normaalväärtus koostööd tegeva Türgi tootja valdustes kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.
(25)
Normaalväärtus määrati kindlaks mõlema põhjenduses 17 kirjeldatud peamise tootetüübi puhul. Ühe peamise tootetüübi puhul põhines normaalväärtus Türgi siseturul müüdud toodete eest makstud või makstavatel hindadel tingimusel, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Muude peamiste tootetüüpide puhul, mida tootis Türgi tootja, kuid mida ei müüdud omamaisel turul, kasutati arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(26)
Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti samasuguse toote omamaiselt müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule.
2. Ekspordihind
(27)
Nagu eespool selgitatud, tuli algmääruse artikli 18 kohaselt ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ekspordihind kehtestada olemasoleva Eurostati kaubandusstatistika alusel. Kuna Eurostatil ei ole andmeid okuumeavineeri tootetüüpide kaupa, kohandati neid näitajaid mõlema peamise okuumeavineeritüübi ekspordihindade hindamiseks, võttes aluseks täisokuumea- ja okuumeaspooniga vineeri hinnavahe protsentides, nagu oli teinud koostööd tegev Türgi tootja. Sel viisil saadud hinnavahet kohaldati Eurostati hindade kaalutud keskmise suhtes.
(28)
Eurostati andmetel põhinevate kogumahtude alusel arvutati mõlema peamise okuumeavineeritüübi puhul Hiinast pärit ekspordi mahud, võttes aluseks täisokuumeavineeri ja okuumeaspooniga vineeri osakaalu, mis oli registreeritud põhjenduses 21 osutatud kontrolliaruannetes perioodil, mis kattus läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.
3. Võrdlus
(29)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Vajaduse korral ja juhul, kui see oli põhjendatud, arvati sellest tulenevalt maha transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevuste kohandused. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu kehtestati kohandussummad olemasolevate faktide alusel.
4. Dumpingumarginaal
(30)
Kindlakstehtud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata oli 34,2 %.
5. Impordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
5.1. Sissejuhatavad märkused
(31)
Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu lähtuti impordimahu ja vaba tootmisvõimsuse kohta järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatest andmetest, st kaubandusstatistikast ja huvitatud isikute esildistest.
5.2. Impordi maht
(32)
Eurostati kaubandusstatistika kohaselt on HRVst liitu imporditava okuumeavineeri maht alates esialgsest uurimisperioodist oluliselt langenud, kuid Hiina tootjatel on õnnestunud oma esindatus liidu turul säilitada, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli nende turuosa 4,7 %.
5.3. Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus
(33)
Okuumeavineeri eksportivate Hiina tootjate koostöö puudumise tõttu uuriti kogu Hiina vineeritööstuse (st kõikidest puidusortidest vineeri tootva tööstuse) olukorda. Nagu märgitud esialgse uurimise käigus ajutisi dumpinguvastaseid tollimakseid kehtestava komisjoni määruse (EÜ) nr 988/2004 (5) põhjenduses 89, võivad ja saavad vineeritootjad samade vahenditega toota eri puidusortidest valmistatavat vineeri. Taotluse esitaja esitas arvutuse HRV okuumeavineeri tootmismahu kohta, mis põhines Hiina turgu ja okuumeapuitu käsitlevatel olemasolevatel registritel ning mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli hinnanguliselt 900 000 m3. Taotluse esitaja hinnangu kohaselt kasutatakse sellest umbes 85 % ehk 765 000 m3 vineeri tootmiseks. Tegelikku okuumeavineeritoodangut on keeruline kindlaks teha, kuna Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei ole piisavalt andmeid tootevaliku kohta, millel on oluline mõju võimalikele toodetavatele kogustele. Okuumeapuitu käsitlevatel registritel põhinevast tootmisvõimsuse hinnangust nähtub selgelt, et iga võimaliku tootevaliku stsenaariumi korral ületab HRV tootmisvõimsus suurel määral liidu turul tarbitud kogused (291 000 m3 läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vt põhjendus 41).
(34)
Lisaks tehti nii käesoleva läbivaatamise kui ka esialgse uurimise käigus kindlaks, et erinevatest puidusortidest valmistatud vineeri tootsid samad äriühingud samade vahenditega. Seega võib eeldada, et meetmete puudumisel võivad Hiina tootjad, kes praegu keskenduvad muude, vähem tulutoovamate vineeritüüpide tootmisele, hakata järjest rohkem tootma okuumeavineeri. Hiina ekspordistatistika andmete kohaselt eksportis Hiina läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 5000000 m3 vineeri, mis ületab 17kordselt liidu okuumeavineeri turu mahu. Järelikult on vaja tootevalikut üksnes vähesel määral muuta, et olulisel määral suurendada ekspordiks saadaoleva okuumeavineeri kogust.
5.4. HRVst liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse imporditava kauba kogus ja hind
(35)
Hiina ekspordiandmete põhjal oli 2009. aastal liitu suunatud üksnes väike osa (5 %) Hiina troopilise vineeri ekspordist. Võrreldes hindadega muudel turgudel, toimus kõnealune müük suhteliselt kõrgete hindadega. Seega on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse liitu veel suurem osa Hiina okuumeavineeri ekspordist.
5.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(36)
Uurimisel ilmnes, et vaatlusalust toodet müüakse liidu turgudel endiselt dumpinguhinnaga ning et asjaomased kogused on märkimisväärsed. Lisaks ilmneb olemasolevatest andmetest, et HRV tootmismaht on väga suur ja et liitu suunatud HRV ekspordi osakaal on praegu kehtivate meetmete tõttu piiratud. Selles suhtes võib eeldada, et praegu muudesse riikidesse madalamate hindadega eksporditav okuumeavineer suunatakse ümber liidu turule, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Eeldatavasti suurendavad Hiina vineeritootjad okuumeavineeri toodangut, kui meetmed aeguvad, kuna liidu okuumeavineeriturg on suhteliselt tulutoov.
(37)
Kõnealuseid asjaolusid silmas pidades järeldatakse, et dumpinguhindadega müük jätkub tõenäoliselt, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(38)
Liidus toodab samasugust toodet teadaolevalt 16 toojat Küprosel, Prantsusmaal, Kreekas, Itaalias, Portugalis ja Hispaanias. Liidu kogutoodang on hinnanguliselt 235 000 kuupmeetrit. Kogu liidu toodangut esindavad liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Esialgses uurimises vaadeldud perioodil koosnes liidu turg EL 15 liikmesriikidest. Kuna okuumeavineeri tootmine kaheteistkümnes uues ELi liikmesriigis on üsna ebaoluline, oleks otstarbekas teha võrdlus praeguse ja esialgse uurimise vahel.
(39)
Nagu märgitud põhjenduses 10, uuriti üksikasjalikult kolmest tootjast koosnevat valimit, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas ligikaudu 30 % kõikide liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus ja ligikaudu 26 % kõikide liidu tootjate toodangust. Valim koosnes järgmistest äriühingutest:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Hispaania);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Prantsusmaa);
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Prantsusmaa).
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(40)
Liidus tarbitud okuumeavineeri koguse kindlakstegemiseks võeti aluseks liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate müügimaht liidu turul ning Eurostatist saadud andmed kolmandatest riikidest liitu imporditud koguste mahtude kohta.
(41)
Esialgse uurimise uurimisperioodi ja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine liidus 35 %. Käesoleva läbivaatamisega seotud perioodil on tarbimine liidus vähenenud 22 %. Seda võib üldiselt seletada asjaoluga, et okuumeavineer on teataval määral asendatud muude troopilise puidu sortidega, nagu punane kanaarium, bankirai või soorea. 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustasid majanduskriis ja teatavate tööstuslike tegevusalade vähenemine okuumeavineeri nõudluse vähenemist liidus.
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indeks (2006 = 100)
100
102
91
78
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
2. HRVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(42)
Vaatlusaluse toote tegelik import liitu vähenes 83 606 m3-lt esialgsel uurimisperioodil 23 531 m3-ni aastal 2006. Seejärel suurenes kõnealune import üle 20 % ajavahemikul 2006-2008 ja vähenes järsult 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 54 %-ni 2006. aasta tasemest.
Import (m3)
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
23 531
37 023
28 493
12 620
Indeks (2006 = 100)
100
157
121
54
Allikas: Eurostat
(43)
Vastav turuosa suurenes 3,4 protsendipunkti ajavahemikul 2006-2007. See vähenes 1,3 protsendipunkti ajavahemikul 2007-2008 ja 4,1 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokku vähenes Hiinast liidu suunatud impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti.
Turuosa
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
(44)
Vaatlusaluse toote keskmised hinnad HRVst importimisel kasvasid 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 32 %. Täpsemalt, ajavahemikul 2006-2007 tõusid need hinnad 22 %, ajavahemikul 2007-2008 veel 3 protsendipunkti ning 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 protsendipunkti.
Import (eurot/m3)
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
485
590
608
642
Indeks (2006 = 100)
100
122
125
132
Allikas: Eurostat
3. Hindade allalöömine
(45)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluva liidu tootmisharu müügi kaalutud keskmisi hindu sõltumatutele klientidele liidu turul tootetüüpide kaupa asjaomase impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.
(46)
Selle põhjal tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi Hiina import liidu tootmisharu müügihindu alla keskmiselt 10 %.
(47)
Esialgses uurimises kohandati HRVst pärit vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu poolt müüdava samasuguse toote vahelist kvaliteedierinevust. Käesolevas uurimises kohandati selle arvessevõtmiseks küsimustiku tootetüüpide koode. Seega, kuna käesoleva uurimise käigus võeti arvesse kvaliteedierinevust ja kuna Hiina eksportivatelt tootjatelt ei saadud andmeid võimalike täiendavate kvaliteedierinevuste kohta, ei kohaldatud käesoleva uurimise käigus esialgse uurimise käigus tehtud kohandust. Esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil müüdi HRVst pärit vaatlusaluseid tooteid liidus hinnaga, mis oli liidu tootmisharu hindadest madalam marginaali võrra, mis ulatus 11 %-st 52 %-ni.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(48)
Analüüsiti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud kahjunäitajaid. Tootmismahtu, tootmisvõimsust, tootmisvõimsuse rakendamist, tööhõivet, müügimahtu, müügihindu, tootlikkust ja turuosa näitajaid analüüsiti kogu liidu tootmisharu kohta kogutud andmete alusel. Muude kahjunäitajate analüüs põhines valimisse kuulunud liidu tootjate esitatud andmetel, mida kontrolliti iga äriühingu valdustes.
a) Toodang
(49)
Liidu tootmisharu tootmismaht tõusis 31 % ajavahemikul 2006-2007, langes 2 protsendipunkti ajavahemikul 2007-2008 ning langes veel 13 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Olenemata tootmismahu 16 %-lisest kasvust 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, püsib liidu tootmisharu tootmismaht allpool esialgse uurimise käigus täheldatud tasemest, st see on väiksem kui 2002. aasta 283 265 m3 ja esialgse uurimisperioodi 267 591 m3.
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indeks (2006 = 100)
100
131
129
116
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(50)
Ajavahemikul 2006-2007 tõusis Liidu tootmisharu tootmisvõimsus 33 % ning ajavahemikul 2007-2008 veel 12 protsendipunkti. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel püsis tootmisvõimsus muutumatuna. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 45 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 51 %, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes see 41 %-le.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Tootmisvõimsus (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
145
Tootmisvõimsuse rakendusaste
51 %
50 %
45 %
41 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
89
80
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
c) Tööhõive
(51)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis liidu tootmisharu tööhõive tase 11 %. Täpsemalt suurenes töötajate arv 21 % ajavahemikul 2006-2007 ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes töötajate arv 9 protsendipunkti. Ettevõtete sulgemiste ja ümberstruktureerimiste tõttu ei ulatunud vaatlusperioodi tööhõive tase enam esialgse uurimise käigus täheldatud tasemeteni.
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (isikut)
883
1 064
1 060
983
Indeks (2006 = 100)
100
121
120
111
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
d) Müügimaht
(52)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Müüginäitajad püsisid muutumatuna ajavahemikul 2006-2007 ning langesid aastal 2008 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil püsis müügimaht samas suurusjärgus nagu esialgses uurimises vaadeldud perioodil.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimisperiood
Liidu müügimaht (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indeks (2006 = 100)
100
98
87
84
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
e) Müügihinnad
(53)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele tõusis 13 % ajavahemikul 2006-2007 ning veel viis protsendipunkti ajavahemikul 2007-2008. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langesid need hinnad 2007. aasta tasemele. Liidu müügihinnad on vaatlusalusel perioodil kasvanud 13 %.
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind liidu turul (eurot/m3)
786
885
930
887
Indeks (2006 = 100)
100
113
118
113
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
f) Tootlikkus
(54)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas (kuupmeetrites), suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Tootmine kasvas seega kiiremini kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe paranemist.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (kuupmeetrit töötaja kohta)
231
251
248
239
Indeks (2006 = 100)
100
109
108
104
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
g) Turuosa
(55)
Liidu tootmisharu turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil peaaegu kuus protsendipunkti. Täpsemalt langes see ajavahemikul 2006-2007 kolm protsendipunkti ja püsis ajavahemikul 2007-2008 võrdlemisi stabiilsena. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas see 8,6 protsendipunkti, ulatudes 80,2 %-ni. Liidu turuosa kasv vaatlusalusel perioodil kajastab liidu müügimahu vähenemist, kusjuures liidu tarbimine vähenes veelgi rohkem.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate turuosa
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
h) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(56)
Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks tehtud esialgses uurimises. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa iseenesest märkimisväärse tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. Kuigi võis kindlaks teha teatavat varasemast dumpingust toibumist, leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
(57)
Seoses liidu tootmisharu üldise olukorraga on tehtud kindlaks, et alates esialgsest uurimisest on mitu tootjat tegevuse lõpetanud. Kättesaadavate andmete alusel pankrotistus esialgse uurimise suurim liidu tootja 2008. aastal, kusjuures ta kõigepealt vähendas tootmist ja lõpetas seejärel täielikult tegevuse. Kaks teist esialgsesse uurimisse kaasatud liidu tootjat lõpetasid tegevuse vastavalt 2005. ja 2006. aastal. Üks Prantsuse tootja lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses. Lisaks on üks Kreeka tootja tootmist tunduvalt vähendanud. Need arengud näitavad, et kuigi need on võib-olla aidanud kaasa ülejäänud liidu tootjate turuosa suurenemisele, on liidu tootmisharu tervikuna ebakindel ja haavatav.
a) Varud
(58)
Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase tõusis vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda. Võrreldes esialgses uurimises vaadeldud perioodiga, mil okuumeavineeri toodeti üksnes tellimuse alusel, näib, et laos on hakatud hoidma suuremaid koguseid. See kehtis eelkõige 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, sest siis vähenes müügimaht.
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimis-periood
Lõppvarud (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indeks (2006 = 100)
100
279
480
464
Allikas: küsimustiku vastused
b) Töötasud
(59)
Valimisse kuuluvate liidu tootjate aastased tööjõukulud kasvasid vaatlusperioodil 26 %. Täpsemalt kasvasid aastased tööjõukulud 2006. ja 2007. aasta vahel 29 %. Seejärel need langesid ajavahemikul 2007-2008 kolm protsendipunkti. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel püsisid tööjõukulud muutumatuna.
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimis-periood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indeks (2006 = 100)
100
129
126
126
Allikas: küsimustiku vastused
c) Tulusus ja investeeringutasuvus
(60)
Valimisse kuuluvate liidu tootjate tulusus oli 4,3 % aastal 2006, see tõusis 9,8 %-ni aastal 2007 ja 8,3 %-ni aastal 2008, enne kui see langes 5,9 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, langes 51 % vaatlusalusel perioodil, st 12,5 %-lt 2006. aastal 6,2 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müügi kulutasuvus (% netomüügist)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indeks (2006 = 100)
100
230
193
137
Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
109
97
49
Allikas: küsimustiku vastused
d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(61)
Valimisse kuulunud liidu tootjate äritegevuse puhaskäive on vaatlusalusel perioodil suurenenud 32 %. Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahakäive (eurodes)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indeks (2006 = 100)
100
109
151
132
Allikas: küsimustiku vastused
e) Investeeringud
(62)
Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 10 % ajavahemikul 2006-2007, 100 protsendipunkti ajavahemikul 2007-2008 ning veel 16 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperiood vahel. Kokkuvõttes suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 126 %.
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega-seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indeks (2006 = 100)
100
110
210
226
Allikas: küsimustiku vastused
5. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta
(63)
Makro- ja mikromajanduslike andmete analüüsist nähtub, et liidu tootmisharu olukord on suhteliselt stabiilne. Valimisse kuuluvate liidu tootjate tulusus on taastunud tasemelt -8,9 %, mis registreeriti valimisse kuulunud tootjate puhul esialgse uurimise käigus, ning keskmine tulususe tase on kogu vaatlusperioodi jooksul püsinud 4,3 % ja 9,8 % vahel. Liidu tootmisharul on tänu kehtivatele meetmetele samuti õnnestunud suurendada oma turuosa kahaneva turu tingimustes.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(64)
Kuigi liidu tootmisharu tundub olevat stabiliseerunud ja taastunud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, ei ole see saavutanud enne esialgset uurimist registreeritud tootmise, müügi ja tööhõive taset. Mitu liidu tootjat lõpetas tegevuse, mis samuti näitab tootmisharu kui terviku võrdlemisi ebakindlat olukorda.
(65)
Mitu asjaolu toetab kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Pidades silmas HRVst pärit impordi hindu allalöövat taset ja eeldades, et praegused madalad impordihinnad püsivad või et neid langetatakse veelgi, et võita tagasi kaotatud turuosa, ei ole liidu tootmisharu ilmselt võimeline praegust hinnataset säilitama. See tõenäoline hinnalangus võib liidu tootmisharu taastumist ohustada ja tulusust vähendada
(66)
Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate märkimisväärset tootmisvõimsust, on samuti tõenäoline, et (dumpinguhinnaga) impordi maht võib madala hinnataseme juures kasvada. See omakorda tähendaks, et liidu tootmisharu läbimüük turul väheneks ning võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegset niigi madalat tootmisvõimsuse rakendusastet, võib selle tagajärg olla tootmise vähenemine või mitme liidu tootja tegevuse lõpetamine.
(67)
Eespool kirjeldatu põhjal jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.
(68)
Okuumea on troopiline puit, mis kasvab peamiselt Gabonis ning vähemal määral ka Ekvatoriaal-Guineas ja Kamerunis. Kaebuste esitajate ühendus on esitanud tõendeid, et Gaboni valitsus on alates 1. jaanuarist 2010 keelustanud koorimata okuumeapalkide ekspordi Gabonist, et vältida olukorda, kus palgid töödeldakse ümber vineeriks väljaspool riiki. Seega uuriti, kas sellisel keelul, mis küll jõustus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on käesolevale analüüsile oluline mõju.
(69)
Uurimise käigus saadud teabest ilmneb, et üle 60 % Gaboni palkidest importivate/eksportivate Aasia äriühingute positsioon on tugev, et pidada läbirääkimisi okuumeapuidu peamise eksportijaga Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG) ja Gaboni valitsusega ning kõnealune keeld mõjutab neid vähem kui Euroopa äriühinguid. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud selle küsimuse kohta võimalik edasist mõjuhinnangut läbi viia.
(70)
Ekspordikeeld jõustus alles 1. jaanuaril 2010, st pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi; kuni 2010. aasta maini kestnud üleminekuperioodi kohaldati palkide suhtes, mis olid 2009. aasta lõpuks juba maha raiutud ning mida võis veel eksportida. Ekspordikeelust liidu tootmisharule avalduva mõju uurimiseks paluti 14. septembril 2010 kaebuste esindajate ühendusel esitada täiendavat teavet. Vastused saadi neljalt liidu tootjalt. Kahel valimisse kuuluval tootjal on Gabonis oma koorimisettevõtte ning keeld neid seega ei mõjutanud. Samas kinnitasid kõik valimisse kuuluvad tootjad, et Hiina äriühingutel on tugev läbirääkimispositsioon, et kindlustada endale juurdepääs toorainele ning et seaduse rakendamise tõhusus ei ole veel teada. Liidu tootjad kinnitasid, et pärast Gaboni palgiekspordi keeldu on okuumeapuidu tarnimine vähenenud ja hinnad tõusnud ning et tootjate jaoks, kelle koorimisettevõtted asuvad ELis, on uus olukord eriti raske.
(71)
Keeldu kohaldatakse kõikide eksportide suhtes, sh HRVsse suunatud ekspordi suhtes. Seega ei näi Gaboni uus õiguslik olukord mõjutavat käesoleva aegumise läbivaatamise analüüsi.
2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(72)
Eelneva analüüsi põhjal tehakse järeldus, et tõenäoliselt tingiks meetmete kehtivuse lõppemine HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.
G. KAHJUASPEKTIDEGA PIIRDUV VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE SEOSES PRANTSUSE KONKURENTSINÕUKOGU OTSUSEGA
(73)
Nagu märgitud põhjenduses 4, alustati mitme Prantsuse tootja suhtes Prantsusmaal kohtumenetlust seoses konkurentsivastase käitumisega, mille tõttu peeti asjakohaseks algatada ex officio vahepealne läbivaatamine, et uurida uuesti kahjulikku mõju liidu tööstusharu olukorrale, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimisperioodi jooksul.
(74)
Eespool nimetatud kohtumenetluse tulemusena trahvis Prantsuse konkurentsinõukogu kuut Prantsuse vineeritootjat konkurentsivastase käitumise eest (st samade hinnatabelite ja samaaegsete hinnatõusude kohaldamise eest) ajavahemikul 1995. aasta novembrist kuni 2004. aasta maini. Cour d’Appel de Paris (Pariisi apellatsioonikohus) kinnitas oma 29. septembri 2009. aasta otsuses konkurentsinõukogu otsust, kuid vähendas teataval määral trahve.
(75)
Esialgse menetluse kahjuanalüüsis võeti valimisse viis Euroopa tootjat: kolm Prantsuse, üks Itaalia ja üks Portugali tootja. Kolmest kahele valimisse kaasatud Prantsuse tootjale määrati eespool kirjeldatud trahvid. Selleks et uurida eespool kirjeldatud konkurentsivastase käitumise võimalikku mõju kahjuanalüüsile, võrreldi kõigepealt esialgsesse valimisse kuulunud kõikide äriühingute keskmisi müügihindu. Leiti, et kahel Prantsuse tootjal, keda hiljem trahviti, olid tõepoolest kõrgemad keskmised ühiku müügihinnad kui ülejäänud kolmel valimisse kuulunud äriühingul. Neid hinnaerinevusi võib osaliselt selgitada esialgse uurimise järeldustega, st kõnealuste tootjate erinevate tootevalikutega. Üksikasjalikumal võrdlusel ilmnes, et mõlema Prantsuse tootja ühiku müügihinnad esialgse uurimisperioodi jooksul olid samuti kõrgemad nii täisokuumeavineeri (7-30 %) kui ka okuumeaspooniga vineeri puhul (3-19 %).
(76)
Seepärast eemaldati järgmise sammuna kahe trahvitud Prantsuse äriühingu andmed kahju arvutusest ning esialgse uurimise kahju üldpilti uuriti ülejäänud kolmelt valikusse kuulunud tootjalt saadud andmete põhjal. Kuna makromajanduslikud näitajad (toodang, tootlikkus, müük, turuosa, tööhõive ja kasv) põhinesid kümne liidu tootja esitatud teabel, eemaldati ka teiste trahvitud Prantsuse tootjate andmed sellest arvutusest.
(77)
Leiti, et esialgse uurimise järeldused nn mikromajanduslike näitajate kohta ei muutunud oluliselt pärast trahvitud Prantsuse tootjate andmete eemaldamist. Esialgses uurimises vaadeldud perioodi jooksul langes valimisse kuulunud äriühingute tulusus 3,5 %-lt - 8,9 %-le. Kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks tulusus langenud 3,1 %-lt - 6,5 %-le. Valimisse kuulunud äriühingute investeeringutasuvus langes 15,6 %-lt - 27,5 %-le; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 19,3 %-lt - 38,9 %-le. Valimisse kuulunud äriühingute investeeringud langesid 80 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 86 %. Valimisse kuulunud äriühingute rahakäive langes 7,6 miljonilt eurolt 59 000 eurole; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 1,5 miljonilt eurolt - 69 000 eurole. Liidu tootmisharu kui terviku makromajanduslikud andmed oleks nüansirohkemad, kui trahvitud Prantsuse tootjaid käsitlevad andmed oleks eemaldatud. Esialgses uurimises vaadeldud perioodi jooksul langes liidu tootmisharu toodang 10 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 1 %. Liidu tootmisharu tööhõive langes 9 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see püsinud stabiilsena. Liidu tootmisharu müügiväärtus langes 7 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see tõusnud 5 %. Liidu tootmisharu müügimaht langes 10 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see tõusnud 1 %.
(78)
Seega, isegi kui kahju üldpilt oleks trahvitud Prantsuse äriühingute eemaldamise korral nüansirikkam, oleks esialgses uurimises ikkagi leitud oluline kahju. See tuleneb eelkõige nn mikromajanduslike näitajate arengust.
(79)
Samuti uuriti, kas Prantsuse tootjate konkurentsivastasel käitumisel oleks olnud võimalik mõju käesoleva läbivaatamisega seotud kahju üldpildile. Kuna kartelli tegevus lõppes 2004. aastal, ei saanud konkurentsivastane tegevus ühtegi näitajat enam mõjutada. Seega hinnati, kas mingi tegur sai kahju analüüsi mõjutada kaudselt, näiteks trahvikulude kaudu. Leiti, et mitte kumbki valimisse kuulunud kahest Prantsuse tootjast ei võtnud oma tulususe arvutamisel trahvisummat arvesse. Seega järeldati, et minevikus toimunud konkurentsivastasel tegevusel ega määratud trahvidel ei olnud käesolevale kahjuanalüüsile mingit mõju.
(80)
Eespool esitatud analüüsile tuginedes tehakse järeldus, et Prantsuse tootjate konkurentsivastane käitumine ei mõjutanud liidu tööstusharule tekkinud kahju, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimisperioodi jooksul. Seepärast tuleks osaline vahepealne läbivaatamine lõpetada.
H. LIIDU HUVID
(81)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.
(82)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(83)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid
(84)
Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku tulususe taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.
(85)
Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine HRVst pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(86)
Kaks sõltumatut liidu importijat tegid uurimisel koostööd. Mõlemad olid meetmete kohaldamise jätkamise vastu ja väitsid, et need meetmed ei ole tõhusad ja et kvaliteedierinevuste tõttu ei ole Hiina tooted võrreldavad liidu tootmisharu poolt toodetud samasuguste toodetega, samuti väljendasid nad kahtlusi liidu okuumeavineeri tootmisharu konkurentsivõime osas. Ükski neist väidetest ei olnud põhjendatud. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.
3. Liidu kasutajate huvid
(87)
Küsimustikule saadi vastused kolmelt kasutajalt, kes asusid Itaalias, Kreekas ja Prantsusmaal. Kuna nad ei ostnud vaatlusalust toodet HRVst ja kuna puuduvad täiendavad tõendid selle kohta, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid märkimisväärselt kasutajaid, võib teha järelduse, et meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele olulist negatiivset mõju.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(88)
Seega järeldatakse, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamist.
I. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(89)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed.
Äriühing
Tollimaksumäär
(%)
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Kõik teised äriühingud
66,7
(90)
Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(91)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks HRVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.
(92)
Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(93)
Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (6) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(94)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad kehtiva ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumisel kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.
(95)
Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse sellise Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 4412 31 10 (TARICi kood 4412311010) alla kuuluva okuumeavineeri impordi suhtes, mis koosneb ainult spoonilehtedest, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ja mille välistest kihtidest vähemalt üks on okuumeapuidust, mis ei ole kaetud muust materjalidest püsiva kilega.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Tootja
Tollimaksumäär
(%)
TARICi lisakood
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province,
Hiina Rahvavabariik
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Hiina Rahvavabariik
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, Hiina Rahvavabariik
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province,
Hiina rahavavabariik
17
A529
Kõik teised äriühingud
66,7
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 31. jaanuar 2011