ROZHODNUTÍ RADY 2010/765/SZBP
ze dne 2. prosince 2010
o činnosti EU v oblasti boje proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 13. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, v níž bylo určeno pět hlavních výzev, kterým bude muset Unie čelit: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státní správy a organizovaná trestná činnost. Podstatou čtyř z těchto pěti výzev jsou důsledky nedovolené výroby, přepravy a pohybu ručních palných a lehkých zbraní, jakož i jejich nadměrné hromadění a jejich nekontrolované šíření.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“). Strategie EU SALW prosazuje rozvoj politiky aktivního boje proti sítím nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi (nezákonní zprostředkovatelé a dopravci) využívajícím vzdušného, námořního a pozemního prostoru Unie tím, že vypracovává mechanismy varování a spolupráce.
(3)
Akční plán spojený se strategií EU SALW rovněž zdůrazňuje, že je zapotřebí zlepšit dopad misí na řešení krizí tím, že se do jejich mandátu zahrnou opatření, jejichž cílem je zavedení hraniční kontroly (nebo kontroly vzdušného, pozemního a námořního prostoru v pásmu konfliktu) a odzbrojení.
(4)
Pracovní skupina Rady pro globální odzbrojení a kontrolu zbraní a společné situační středisko EU rozvíjí od roku 2007 iniciativu EU zaměřenou na boj proti nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy, a to tím, že mezi členskými státy posilují výměnu příslušných informací o podezřelých leteckých dopravcích. Pracovní skupina a situační středisko spolupracují při zavádění tohoto systému výměny informací se Stockholmským mezinárodním ústavem pro výzkum míru (SIPRI) i v rámci jeho projektu zaměřeného na mechanismus hodnocení boje proti nedovolenému obchodování (CIT-MAP). Pokud jde o tuto iniciativu, uvedená pracovní skupina v nedávné době souhlasila s tím, že zváží způsoby, jak by tato iniciativa EU mohla být prostřednictvím zajištění včasné aktualizace a zpracování příslušných informací provozuschopnější a účinnější.
(5)
Riziko, které pro mezinárodní bezpečnost představuje nedovolený obchod s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy, uznaly i další mezinárodní a regionální organizace. Fórum OBSE pro bezpečnost a spolupráci uspořádalo v roce 2007 zvláštní zasedání věnované této problematice a Parlamentní shromáždění OBSE přijalo v roce 2008 rezoluci, v níž se vyzývá k dokončení, přijetí a provádění příručky OBSE o osvědčených postupech týkajících se nedovolené letecké přepravy ručních palných a lehkých zbraní. Státy účastnící se Wassenaarského ujednání obdobně přijaly v roce 2007 „Osvědčené postupy pro předcházení destabilizujícím převodům ručních palných a lehkých zbraní s využitím letecké dopravy“. Četné zprávy skupiny odborníků Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN týkající se západní Afriky a oblasti Velkých jezer také opakovaně poukázaly na klíčovou úlohu, již hrají společnosti zabývající se leteckou nákladní dopravou, které jsou zapojeny do nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi.
(6)
Činnost předvídaná tímto rozhodnutím nesleduje cíle související se zvýšením bezpečnosti letecké dopravy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
Článek 1
1. S ohledem na provádění strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“) sleduje Unie tyto cíle:
a)
zdokonalení nástrojů a technik, které mají k dispozici příslušné mise na řešení krizí, mezinárodní orgány i vnitrostátní orgány třetích zemí a členské státy, za účelem účinného prověřování a určování podezřelých nákladních letadel pravděpodobně zapojených do nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ze třetích států či do nich s využitím letecké dopravy;
b)
zvýšení informovanosti a technické odborné znalosti příslušného mezinárodního a vnitrostátního personálu o osvědčených postupech v oblasti monitorování, odhalování a analýzy řízení rizik, pokud jde o letecké nákladní dopravce podezřelé z obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy v rámci třetích států, z nich či do nich.
2. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 přijme Unie tato opatření:
a)
rozvoj a praktické testování pilotního softwaru pro řízení rizik obchodování s využitím letecké dopravy určeného pro příslušné mise na řešení krizí a mezinárodní i vnitrostátní orgány a zahrnujícího pravidelně aktualizovanou databázi zejména leteckých společností, letadel, registračních čísel a dopravních tras;
b)
rozvoj a praktické testování bezpečného pilotního systému pro řízení rizik a šíření informací;
c)
vypracování a zveřejnění příručky a doprovodného materiálu pro odbornou přípravu, jakož i poskytování technické pomoci v zájmu snazšího využívání a přizpůsobení pilotního softwaru a bezpečného systému pro řízení rizik a šíření informací, mimo jiné i uspořádáním regionálních seminářů za účelem vyškolení příslušných misí na řešení krizí a mezinárodních i vnitrostátních orgánů.
Podrobný popis projektu je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 je pověřen SIPRI.
3. SIPRI plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel se SIPRI nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2 činí 900 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře se SIPRI finanční dohodu. Tato dohoda stanoví, že SIPRI zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu o veškerých potížích v tomto procesu a o dni uzavření finanční dohody.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí vycházející z pravidelných dvouměsíčních zpráv vypracovaných SIPRI. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Pozbývá platnosti 24 měsíců po dni uzavření finanční dohody podle čl. 3 odst. 3 nebo šest měsíců po dni svého přijetí, pokud v této lhůtě nebude uzavřena uvedená finanční dohoda.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 2. prosince 2010.
NÕUKOGU OTSUS 2010/765/ÜVJP,
2. detsember 2010,
mis käsitleb ELi tegevust lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu võttis 13. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat väljakutset: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Nende viie väljakutse seast nelja puhul on keskseks teguriks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, üleandmise ja ringluse ning nende liigse hankimise ja järelevalveta leviku tagajärjed.
(2)
Nõukogu võttis 15.-16. detsembril 2005. aastal vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (ELi väike- ja kergrelvade strateegia). ELi väike- ja kergrelvade strateegia alusel edendatakse liidu õhuruumi, merd ja maad kasutavate väike- ja kergrelvade ebaseaduslike kaubandusvõrkude (ebaseaduslike vahendajate ja vedajate) vastase aktiivse võitluse poliitika arendamist, kavandades hoiatus- ja koostöömehhanisme.
(3)
ELi väike- ja kergrelvade strateegia tegevuskavas rõhutatakse samuti vajadust parandada kriisiohjamise missioonide mõju, andes loa võtta nende missioonide käigus meetmeid, mille eesmärgiks on piirikontrolli (või konfliktitsooni õhuruumi, maa ja mere kontrolli) kehtestamine ning desarmeerimine.
(4)
Euroopa Liidu Nõukogu ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm (CODUN) ja ELi vaatluskeskus (SITCEN) on alates 2007. aastast arendanud ELi algatust eesmärgiga tõkestada õhutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade salakaubavedu, tõhustades kahtlusaluseid lennuettevõtjaid käsitleva asjaomase teabe vahetamist liikmesriikide vahel. Sellise teabevahetussüsteemi loomisel on CODUN ja SITCEN teinud koostööd Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudiga (SIPRI) ja selle salakaubaveo vastastase võitluse - mehhanismi hindamisprojektiga (CIT - MAP). Selle algatuse raames leppis CODUN hiljuti kokku uurida võimalusi muuta see ELi algatus operatiivsemaks ja efektiivsemaks, tagades asjaomase teabe õigeaegse ajakohastamise ja töötlemise.
(5)
Muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on samuti tunnistanud, et lennutranspordi kaudu toimuv väike- ja kergrelvade ebaseaduslik kaubandus on ohuks rahvusvahelisele julgeolekule. OSCE julgeoleku- ja koostööfoorum pidas 2007. aastal sellele teemale pühendatud eriistungi ning OSCE parlamentaarne assamblee võttis 2008. aastal vastu resolutsiooni, milles kutsuti üles viima lõpule lennutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust käsitleva OSCE toimimisjuhendi koostamine, see vastu võtma ja seda rakendama. Sarnaselt sellele võtsid Wassenaari kokkuleppe osalised 2007. aastal vastu dokumendi „Parimate tavade kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamiseks”. Lisaks sellele on paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee ekspertide töörühma aruannetes, milles käsitletakse Lääne-Aafrika ja Ida-Aafrika järvede piirkonda, korduvalt märgitud, millist olulist rolli täidavad väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalevad lennutranspordi ettevõtjad.
(6)
Käesolevas otsuses käsitletava tegevusega ei püüta saavutada lennutranspordi ohutuse parandamisega seotud eesmärke,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „ELi väike- ja kergrelvade strateegia”) rakendamise eesmärgil püüab liit saavutada järgmised eesmärgid:
a)
parandada vastavatel kriisiohjamise missioonidel, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutustel ning liikmesriikidel kasutada olevaid vahendeid ja meetodeid, et tõhusalt teha kindlaks ja tähelepanu alla võtta kahtlusaluseid lennutranspordiks kasutatavaid õhusõidukeid, mis tõenäoliselt osalevad lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikus kaubanduses, mis leiab aset kolmandates riikides, saab alguse kolmandatest riikidest või on suunatud kolmandatesse riikidesse;
b)
suurendada rahvusvaheliste ja riiklike üksuste isikkoosseisu liikmete teadlikkust ja tehnilisi teadmisi parimatest tavadest lennutranspordi kaudu toimuva kolmandates riikides aset leidva, kolmandatest riikidest alguse saava või kolmandatesse riikidesse suunatud väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennutranspordi ettevõtjate jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise analüüsi valdkonnas.
2. Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks võtab liit järgmiseid meetmeid:
a)
asjaomaste kriisiohjamise missioonide ning rahvusvaheliste ja riiklike asutuste jaoks töötatakse välja lennutranspordi kaudu toimuva salakaubaveo riskijuhtimise eriotstarbelise tarkvara prototüüp, mille üks osa on regulaarselt ajakohastatav andmebaas, mis sisaldab muu hulgas andmeid lennuettevõtjate ja õhusõidukite kohta, registreerimisnumbreid ja transpordimarsruute, ja seda katsetatakse kohalpeal;
b)
töötatakse välja riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi prototüüp ja katsetatakse seda kohapeal;
c)
töötatakse välja ja avaldatakse toimimisjuhend ning sellega kaasasolevad koolitusmaterjalid, samuti antakse tehnilist abi, et hõlbustada tarkvara prototüübi ning riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi kasutamist ja kohandamist, korraldades muu hulgas piirkondlikke seminare, et pakkuda koolitust vastavatele kriisiohjamise missioonidele ning rahvusvahelistele ja riiklikele asutustele.
Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja ühise julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).
2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab SIPRI.
3. SIPRI täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja SIPRIga kokku vajalike korralduste osas.
Artikkel 3
1. Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projekti rakendamiseks on 900 000 eurot.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 nimetatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon SIPRIga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et SIPRI tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.
Artikkel 4
Kõrge esindaja annab nõukogule SIPRI poolt regulaarselt iga kahe kuu järel koostatavate aruannete põhjal aru käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon esitab teabe artikli 1 lõikes 2 osutatud tehnilise rakendamise finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui nimetatud rahastamislepingut ei ole selleks ajaks sõlmitud.
Artikkel 6
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 2. detsember 2010