ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 940/2011/EL,
14. september 2011,
aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 147 lõikele 1 tuleb liidul aidata kaasa kõrge tööhõivetaseme saavutamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning toetades ja vajaduse korral täiendades nende meetmeid.
(2)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikele 1 tuleb liidul toetada ja täiendada liikmesriikide töötingimusi käsitlevaid meetmeid tööturult kõrvale jäänud inimeste kaasamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks.
(3)
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikele 3 peab liit muu hulgas võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning põlvkondadevahelist solidaarsust.
(4)
ELi toimimise lepingu artiklis 174 tunnistatakse, et mõnes liidu piirkonnas valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad demograafilised tingimused, mis võivad süvendada arengus mahajäämust ja nõuavad erilist tähelepanu, kui liit soovib saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi.
(5)
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 25 kohaselt tunnustab ja austab liit eakamate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus.
(6)
Vananemine on kahtlemata väljakutse kogu ühiskonnale ja kõikidele põlvkondadele Euroopas, ja samuti puudutab see põlvkondadevahelist solidaarsust ja perekonda.
(7)
See osa liidu elanikkonnast, mis koosneb 60-ndale eluaastale lähenevatest ja sellest vanematest inimestest, kasvab palju kiiremini kui kunagi varem. See kasv on väga positiivne, kuna see on tervishoiu ja elukvaliteedi paranemise loogiline tagajärg. Sellest hoolimata seisab liit demograafilistest muutustest tulenevalt silmitsi mitme probleemiga.
(8)
Mitmel järjestikusel Euroopa Ülemkogul on tunnistatud vajadust leevendada rahvastiku vananemise mõju Euroopa sotsiaalmudelitele. Ealise struktuuri kiire muutuse mõju leevendamiseks on peatähtis edendada aktiivsena vananemise kultuuri kui elukestva protsessi loomist, millega tagataks head tööhõive ja ühiskondlikus ning perekonnaelus aktiivselt osalemise võimalused 60. eluaastale lähenevatest ja vanematest inimestest koosnevale kiiresti kasvavale elanikkonnale - kes on parema tervise ja parema ettevalmistusega kui varasemate põlvkondade vastav vanuserühm - muu hulgas vabatahtliku töö, elukestva õppe, kultuurilise eneseväljenduse ja spordi kaudu.
(9)
Aktiivsena vananemine on Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse kohaselt protsess, millega optimeeritakse võimalusi säilitada tervis, osalus ühiskonnaelus ja turvalisus, et tõsta vananevate inimeste elukvaliteeti. Aktiivsena vananemine võimaldab inimestel kasutada oma füüsilise, ühiskondliku ja vaimse heaolu võimalusi kogu oma elu jooksul ja osaleda ühiskonnas, saades vastu piisavat kaitset, turvalisust ja hoolitsust, kui nad seda vajavad. Seega eeldab aktiivsena vananemise edendamine mitmekülgset lähenemist ja isevastutust kõigi põlvkondade püsiva toetuse kaudu.
(10)
Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) peaks rajanema vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) ja kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) tulemustel ning seega tuleks edendada nende Euroopa aastate koostoimet aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastaga (2012) („Euroopa aasta”).
(11)
Üha suureneva eakamate inimeste osakaalu ja krooniliste haiguste esinemissageduse tõttu Euroopas on kõikide inimeste tervena vananemise edendamine tähtsam kui kunagi varem, kusjuures eelkõige tuleks tähelepanu pöörata eakamatele inimestele ning toetada nende elujõulisust ja väärikust, sealhulgas kindlustades neile juurdepääsu asjakohasele ja kvaliteetsele tervishoiule, pikaajalisele hooldusele ja sotsiaalteenustele ning luues algatusi vananemisega seotud terviseriskide ennetamise edendamiseks. Tervena vananemine võib aidata eakamatel inimestel osaleda tööelus, olla ühiskonnas kauem aktiivne, võib parandada inimeste elukvaliteeti ning vähendada tervishoiusüsteemi, sotsiaalse hoolekande ning pensionisüsteemi koormust.
(12)
Komisjon esitas seisukohad selle kohta, millised probleemid liitu seoses demograafiliste muutustega ees ootavad ja millised võimalused on nende lahendamiseks 12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik - kuidas teha väljakutsest võimalus”, 10. mai 2007. aasta teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” ning 29. aprilli 2009. aasta teatises „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis” (2009. aasta vananemisaruanne).
(13)
Vanemate põlvkondade mitmekesisus Euroopas suureneb ka edaspidi. Seetõttu on vaja aktiivselt edendada võrdseid võimalusi ja soodustada osalemist. Erineva taustaga aktiivsetel inimestel on ühiskonnas täita oluline sillarajaja roll, mis edendab integratsiooni ja annab panuse majandusse.
(14)
22. veebruaril 2007. aastal võtsid nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad vastu resolutsiooni „Euroopa demograafiliste muutustega kaasnevad võimalused ja probleemid: eakamate inimeste panus majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse”, milles on rõhutatud, et on vaja suurendada nii eakamate inimeste aktiivse osalemise võimalusi, muu hulgas vabatahtliku töö abil, kui ka uusi majanduslikke võimalusi („hõbedane majandus”) seoses eakamate inimeste kasvava vajadusega teatavate kaupade ja teenuste järele ning et on tähtis, et eakamate inimeste maine oleks üldsuse silmis hea.
(15)
8. juunil 2009. aastal võttis nõukogu vastu järeldused „Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”, milles on osutatud sellele, et kogu liidus on eakamatel naistel ja meestel probleeme, et jätkata aktiivset elu ja vananeda väärikalt, ning tehakse liikmesriikidele ja komisjonile ettepanek võtta erinevaid meetmeid, muu hulgas edendada aktiivsena vananemise poliitikat, võttes arvesse erinevat olukorda liikmesriikides ning naiste ja meeste erinevaid probleeme.
(16)
30. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu järeldused „Tervena ja väärikas vananemine”, milles muu hulgas on komisjonile soovitatud korraldada üritusi aktiivsena vananemise propageerimiseks, sealhulgas Euroopa aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aasta (2012).
(17)
Komisjon rõhutas 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, kui tähtis on liidule edendada tervena ja aktiivsena vananemist ühiskondliku ühtekuuluvuse ja suurema tootlikkuse saavutamiseks. 23. novembril 2010. aastal võttis komisjon Euroopa 2020 strateegia raames vastu juhtalgatuse „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mille raames tuleks liikmesriikidel märgatavalt edendada aktiivsena vananemise poliitikat. 16. detsembril 2010. aastal võttis komisjon vastu ka juhtalgatuse „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik”. Selliste poliitiliste eesmärkide elluviimine nõuab kõikide tasandite valitsusasutuste ja valitsusväliste sidusrühmade tegutsemist; neid eesmärke võidakse toetada liidu tasandil Euroopa aasta ettevõtmiste raames, et suurendada teadlikkust ja parandada heade tavade levikut. Liikmesriikide koordinaatorid peaksid hoolitsema selle eest, et liikmesriikide meetmed oleksid Euroopa aasta üldeesmärkidega kooskõlas ja et neid rakendataks koordineeritult. Kavandada tuleks ka teiste institutsioonide ja sidusrühmade osavõttu.
(18)
7. juunil 2010 võttis nõukogu vastu dokumendi „Aktiivsena vananemine”, milles soovitatakse komisjonil jätkata ettevalmistusi Euroopa aktiivsena vananemise aastaks (2012), mille kestel võiks rõhutada aktiivsena vananemise eeliseid ja aktiivsena vananemise mõju põlvkondadevahelisele solidaarsusele ning tutvustada üldsusele paljutõotavaid ettevõtmisi aktiivsena vananemise toetamiseks igal tasandil.
(19)
11. novembril 2010. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni „Demograafilised probleemid ja põlvkondadevaheline solidaarsus”, milles kutsuti liikmesriike üles võtma aktiivsena vananemine oma järgmiste aastate prioriteetide hulka. Resolutsioonis rõhutati samuti, et Euroopa aastal tuleks eelkõige rõhutada eakate inimeste panust ühiskonda ning edendada meetmeid põlvkondadevahelise solidaarsuse, koostöö ja mõistmise edendamiseks ning nooremate ja eakamate inimeste ühistesse algatustesse kaasamiseks.
(20)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee koostatud arvamustes rõhutati samuti, kui tähtis on Euroopale aktiivsena vananemine, rõhutades muu hulgas põlvkondadeülese tervishoiu väärtust.
(21)
Nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsuse 2010/707/EL (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) (3) suunistes 7 ja 8 kutsutakse liikmesriikide üles suurendama tööhõivet aktiivsena vananemist edendavate meetmetega, suurendama eakamate inimeste tööhõivet töökorraldusalaste uuenduste edendamise kaudu ja eakate konkurentsivõimet oskuste täiendamise ja elukestva õppe süsteemi kaudu. Suunises 10 rõhutatakse vajadust parandada sotsiaalkindlustussüsteeme, elukestva õppe ja aktiivse ning tõketeta kaasamise meetmeid, et luua inimestele võimalusi nende erinevatel elujärkudel, kaitsta neid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest ning suurendada nende aktiivset osalemist ühiskonnas.
(22)
19. mai 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”, millega võeti vastu esimene juhtalgatus „Euroopa 2020”, rõhutas komisjon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste ja teenuste tähtsust väärika vanaduspõlve seisukohalt ning soovitas rakendada eelkõige intelligentse elukeskkonna ühiskava. Euroopa digitaalses tegevuskavas soovitatakse võtta ühiseid meetmeid, et suurendada kõigi Euroopa elanike arvutioskusi, sealhulgas ka vanemate inimeste seas, sest vanemate inimeste osa internetti varem mitte kasutanute seas on erakordselt suur - 150 miljonit ehk ligikaudu 30 % elanike koguarvust. Hõlbustades juurdepääsu uuele tehnoloogiale ja pakkudes koolitust selle kasutamiseks, oleks võimalik parandada vanemate inimeste võimalusi.
(23)
Komisjon on teinud ettepaneku käivitada Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis juhtalgatuse „Innovatiivne liit” raames innovatsioonialane partnerlus „Aktiivse ja tervena vananemine” (AHAIP). Partnerluse eesmärk on samuti võimaldada inimestel kauem iseseisvalt ja hea tervise juures elada ning suurendada täisväärtuslike eluaastate arvu 2020. aastaks keskmiselt kahe aasta võrra.
(24)
Euroopa Komisjon viib ellu puuetega inimestele suunatud Euroopa strateegia 2010-2020, mis sisaldab ka eakamatele inimestele suunatud meetmeid, sest vananemise ja puuete vahel on sageli seos. Eelkõige on asjakohased juurdepääsu võimaldavad meetmed, mis järgivad universaaldisaini põhimõtet. Asjakohased on ka meetmed iseseisva elu ja kohalikku kogukonda kaasamise toetuseks, kaasa arvatud meetmed, mis on suunatud puudega eakatele, kellel on vaja tugevat toetust ning kellel on keerukad vajadused ja kes võivad eriti kergesti sattuda sotsiaalsesse tõrjutusse. Lisaks eelnevale on liit ja kõik liikmesriigid alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsioonile, milles leidub muu hulgas eakamate inimeste suhtes kohaldatavaid sätteid.
(25)
Iga aasta 29. aprillil tähistatakse Euroopa põlvkondadevahelise solidaarsuse päeva. Liidul on sel päeval hea võimalus kinnitada veel kord oma pühendumist põlvkondadevahelise solidaarsuse ja koostöö tugevdamisele, et edendada õiglast ja jätkusuutlikku ühiskonda.
(26)
Käesoleva otsusega kehtestatakse rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) punkti 37 tähenduses.
(27)
Aktiivsena vananemist käsitletakse ka mitmes liidu fondis, programmis ja tegevuskavas, nagu näiteks Euroopa Sotsiaalfond, (5) Euroopa Regionaalarengu Fond, (6) programm „Progress”, (7) elukestva õppe programm (8) ja eeskätt selle Grundtvigi programm, tervisevaldkonna programm, (9) teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi konkreetsed programmid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste vallas, (10) tegevuskava „Väärikas vananemine infoühiskonnas”, ühiskava „Intelligentne elukeskkond”, (11) konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, (12) mille pilootprojektid on väärikat vananemist toetav info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, Calypso Euroopa sotsiaalturismi ettevalmistav tegevus ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava.
(28)
Selleks et tagada erinevate organisatsioonide osalemine, tuleks Euroopa aasta jooksul soodustada võimalikult palju väiksemaid sündmusi ja tegevusi.
(29)
Asjakohaste liidu tasandi võrgustike osalemist Euroopa aasta üritustes tuleks soodustada ja toetada piisaval määral.
(30)
Kuna Euroopa aasta eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest see nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu liidu tasandil, ning seetõttu on seda tegevuse ulatuse tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Sisu
2012. aasta nimetatakse aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastaks („Euroopa aasta”). Selle eesmärk on edendada kõigi elujõulisust ja väärikust.
Artikkel 2
Eesmärgid
Euroopa aasta üldeesmärk on hõlbustada aktiivsena vananemise kultuuri loomist Euroopas, mis põhineks kõiki vanuserühmi kaasaval ühiskonnal. Sellega seoses on Euroopa aasta eesmärk julgustada ja toetada liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna ja äriringkondade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete pingutusi aktiivsena vananemise edendamiseks ning kasutada paremini 60-ndale eluaastale lähenevatest ja vanematest inimestest koosneva kiiresti kasvava elanikkonna potentsiaali. Sellega edendataks põlvkondadevahelist solidaarsust ja koostööd, võttes arvesse mitmekesisust ning soolist võrdõiguslikkust. Aktiivsena vananemise edendamine tähendab paremate võimaluste loomist, et vanemad naised ja mehed saaksid täita oma osa tööturul, võidelda vaesuse, eelkõige naiste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, et edendada vabatahtlikus tegevuses ja pere- ja ühiskondlikus elus aktiivset osalemist ning tervena ja väärikana vananemist. See seisneb muu hulgas töötingimuste kohandamises, eakate kohta käibivate negatiivsete stereotüüpide ja vanusega seotud diskrimineerimise vastu võitlemises, töötervishoiu ja -ohutuse parandamises, elukestva õppe kohandamises vastavalt vananeva töötajaskonna vajadustele ning kindlustamist, et sotsiaalkindlustussüsteem on asjakohane ning pakub õigeid stiimuleid.
Esimese lõigu alusel on Euroopa aasta eesmärgid järgmised:
a)
suurendada üldsuse teadlikkust aktiivsena vananemise ja selle eri mõõtmete tähtsusest ja kindlustada, et sellele antakse keskne koht kõigi tasandite sidusrühmade poliitilises päevakorras, et oleks võimalik rõhutada eakamate inimeste kasulikku panust majandusse ja ühiskondlikku ellu, suurendades seega tunnustust, edendada aktiivsena vananemist, põlvkondadevahelist solidaarsust ning kõigi inimeste elujõulisust ja väärikust, ning kasutada paremini ära eakamate inimeste potentsiaali, sõltumata nende päritolust, ja võimaldada neil elada iseseisvat elu;
b)
ergutada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist väitlust, teabevahetust ja vastastikust õppimist kõikidel tasanditel, et edendada aktiivsena vananemise meetmeid, leida häid tavasid ja neid levitada ning ergutada koostööd ja koostoimet;
c)
luua kohustuste ja praktiliste meetmete raamistik, mis võimaldaks liidul, liikmesriikidel ja sidusrühmadel kõikidel tasanditel kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ja ettevõtete osavõtul ning pöörates erilist tähelepanu teavitusstrateegiate edendamisele, konkreetse tegevuse kaudu välja töötada uuenduslikke lahendusi, meetmeid ja pikaajalisi strateegiaid, sealhulgas terviklikke vanusepõhise juhtimise strateegiaid seoses tööhõive ja tööga, ning järgida konkreetseid eesmärke, mis on seotud aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsusega;
d)
edendada tegevusi, mis aitavad võidelda vanusega seotud diskrimineerimise vastu, murda vanusega seotud stereotüüpe ja kõrvaldada tõkked, eelkõige tööhõive valdkonnas.
Artikkel 3
Meetmete sisu
1. Artiklis 2 esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad järgmisi tegevusi liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil:
a)
kõigi asjaomaste sidusrühmade aktiivsel osavõtul korraldatud konverentsid, üritused ja algatused väitluse edendamiseks, teadlikkuse suurendamiseks ja selliste konkreetsete kohustuste võtmise soodustamiseks, mis aitavad kaasa jätkusuutliku ja kestva mõju saavutamisele;
b)
teabe-, reklaami- ja harivad kampaaniad, milles on kasutatud multimeediat;
c)
teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine, kasutades muu hulgas avatud koordineerimismeetodit ja Euroopa aasta eesmärkide saavutamise nimel töötavate sidusrühmade võrgustikke;
d)
uurimistöö ja ülevaated liidu, liikmesriigi ja piirkonna tasandil ning tulemuste levitamine, keskendudes aktiivsena vananemise edendamise ja aktiivsena vananemist toetava poliitika majanduslikule ja sotsiaalsele mõjule.
2. Lõikes 1 osutatud meetmete rakendamisel tuleks pöörata tähelepanu kõikide põlvkondade kaasamisele Euroopa aasta eesmärkide poole püüdlemisse, eelkõige tuleks püüda välja töötada kaasav lähenemisviis ja ergutada eakamaid ja noori inimesi osalema ühistes algatustes.
3. Komisjon ja liikmesriigid võivad ette näha muid üritusi Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ning lubada kasutada Euroopa aasta nimetust selliste ürituste reklaamimisel, tingimusel et need üritused aitavad kaasa artiklis 2 sõnastatud eesmärkide täitmisele.
4. Euroopa aasta korraldamisel võtavad komisjon ja liikmesriigid kogu oma tegevuses arvesse soolise võrdõiguslikkuse küsimusi.
5. Artiklis 2 sõnastatud eesmärkide täitmiseks võtab komisjon arvesse piirkondlikul või kohalikul tasemel toimuva piiriülese tegevuse potentsiaali.
6. Tehakse jõupingutusi tagamaks, et Euroopa aasta üldsusele suunatud üritustest saaksid osa võtta kõik, ka puuetega inimesed.
Artikkel 4
Koostöö liikmesriikidega
1. Iga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kelle ülesandeks on korraldada liikmesriigi osalemist Euroopa aasta tegevuses, ning teavitab oma valikust komisjoni.
2. Iga riigi koordinaator vastutab oma riigi korraldatud Euroopa aasta ürituste koordineerimise eest ning võib samuti edendada ja toetada selles kontekstis kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevusi. Iga riigi koordinaator peaks ka edendama kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna kaasamist Euroopa aasta tegevustesse.
3. Kõikidel liikmesriikidel palutakse hiljemalt 25. novembril 2011 teavitada komisjoni oma tööprogrammist, milles tuuakse välja Euroopa aasta raames kavandatud siseriikliku tegevuse üksikasjad.
Artikkel 5
Osalevad riigid
Euroopa aastaga võivad ühineda:
a)
liikmesriigid;
b)
kandidaatriigid;
c)
Lääne-Balkani riigid ja
d)
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised.
Artikkel 6
Kooskõlastamine liidu tasandil
1. Komisjon rakendab Euroopa aastat liidu tasandil.
2. Komisjon korraldab koosolekuid riiklike koordinaatoritega Euroopa aasta tegevuste liidu tasandil koordineerimiseks ning teabe ja teadmiste vahetamiseks, sealhulgas liikmesriikide võimalikke kohustusi ja nende täitmist käsitleva teabe ja teadmiste vahetamiseks.
3. Komisjon hõlbustab ja toetab Euroopa aasta tegevusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning võib Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ja hindamiseks vajaduse korral välja pakkuda uusi teid ja vahendeid.
4. Euroopa aasta tegevuste liidu tasandil koordineerimises osalevad ka olemasolevad poliitikakomiteed ja nõuanderühmad.
5. Euroopa aasta korraldamise toetuseks korraldab komisjon koosolekuid aktiivsena vananemise valdkonnas tegutsevate Euroopa organisatsioonide ja organite esindajate osavõtul.
6. Euroopa aasta teema seavad esikohale komisjon teavitustegevuses, mida korraldavad tema esindused liikmesriikides, ning jooksvateks kuludeks liidu üldeelarvest toetust saavad asjakohased võtmetähtsusega liidu tasandi võrgustikud oma tööprogrammides.
7. Euroopa aasta tegevustesse kaasatakse Euroopa Parlament, liikmesriigid, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.
Artikkel 7
Rahastamine ja mitterahaline abi
1. Artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu tasandi meetmetega seoses võib sõlmida hankelepingu või anda välja toetusi, mida rahastatakse liidu üldeelarvest.
2. Kui see on asjakohane, võib Euroopa aastat toetada programmide ja meetmetega muudes valdkondades, mis aitavad kaasa aktiivsena vananemise edendamisele (nt tööhõive, sotsiaalvaldkond ja võrdsed võimalused, haridus ja kultuur, tervishoid, teadustöö, infoühiskond, piirkondlik poliitika ja transpordipoliitika), vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ning võimalustele prioriteetide seadmiseks.
3. Liit võib anda mitterahalist toetust tegevustele, mida avalikud ja eraorganisatsioonid korraldavad kooskõlas artikli 3 lõikega 3.
Artikkel 8
Eelarve
1. Rahastamispakett selle otsuse rakendamiseks liidu tasandil, eriti artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmete jaoks ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 on 5 000 000 eurot.
2. Iga-aastased assigneeringud määrab eelarvepädev institutsioon finantsraamistiku piires.
Artikkel 9
Järjepidevus
Komisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla käesolevas otsuses sätestatud meetmete ning muude liidu, riiklike või piirkondlike meetmete ja algatuste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke.
Artikkel 10
Rahvusvaheline koostöö
Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades liidu jõupingutuste nähtavuse aktiivsena vananemise edendamisel.
Artikkel 11
Hindamine
1. Komisjon esitab 30. juuniks 2014 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ettenähtud algatuste üldhinnangu kohta (detailselt rakendamise ja tulemuste kohta), mida kasutatakse liidu tulevaste poliitikasuundade, meetmete ja tegevuse aluseks selles valdkonnas.
2. Lõikes 1 osutatud aruanne sisaldab ka teavet selle kohta, kuidas soolist võrdõiguslikkust on süvalaiendatud Euroopa aasta ettevõtmiste kaudu ja kuidas on tagatud puudega inimeste juurdepääs nendele tegevustele.
3. Lõikes 1 osutatud aruanne toob ühtlasi esile, kuidas Euroopa aasta on avaldanud püsivat mõju aktiivsena vananemise edendamisele kogu liidus.
Artikkel 12
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 13
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 14. september 2011