ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMISJONI OTSUS,
14. detsember 2010,
mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/05 (ex NN 52/04)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8289 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/471/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes esitatud märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
1.1. Komisjoni menetlus
(1)
Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta.
(2)
Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud. Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjaga.
(3)
Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes.
(4)
Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003). Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
(5)
Komisjon esitas 18. oktoobril 2004 teabenõude, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti. Vastusena teabenõudele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid.
(6)
Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes. Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides. Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi. Oma märkused edastasid anonüümseks jääda soovinud kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõtja Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv ettevõtja Pantherwerke AG 6. veebruari kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv ettevõtja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjaga (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel).
(7)
Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjaga. Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
(8)
Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
(9)
Komisjon küsis 6. veebruari 2006. aasta kirjas lisateavet ning Saksamaa esitas selle oma 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006). Komisjon saatis 19. juulil 2006 teise teabenõude, millele Saksamaa vastas 25. septembri 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 26. septembril 2006).
(10)
Komisjon tegi 24. jaanuaril 2007 nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) artikli 7 lõike 5 ja artikli 14 lõike 1 kohase otsuse (5).
1.2. Kohtumenetlus
(11)
Saksi liidumaa esitas 5. aprillil 2007 komisjoni otsuse kohta hagi meetmete 2 ja 3 osas (kohtuasi T-102/07). Lisaks sellele esitasid 16. aprillil 2007 hagi ettevõtjad MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG, kes on nende abisaajate õigusjärglased, kelle kohta komisjon oma otsuse tegi. Viimane hagi esitati otsuses käsitletud kõigi kolme meetme kohta. Mõlemad kohtuasjad liideti üksteisega kohtu presidendi 24. novembri 2008. aasta otsuse alusel.
(12)
Kohus tühistas oma 3. märtsi 2010. aasta otsusega komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuse.
(13)
Hagid (mis suures osas kattusid) sisaldasid peamiselt järgmiseid väiteid ja argumente. Kõigepealt väitsid hagejad, et komisjoni järeldus, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud Saksamaa abikavaga vastuolus, ei vasta tõele. Teiseks pidasid nad valeks komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad. Kolmandaks tõid hagejad esile komisjoni otsuse põhjendustes sisalduva vea seoses abielemendi suurusega.
(14)
Kohus kinnitas komisjoni otsuses sisalduvat järeldust, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud abikavaga vastuolus. Lisaks sellele kinnitas kohus komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates 1999. aasta suunistes (6) (edaspidi „1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) esitatud määratluse kohaselt. Kohus tühistas komisjoni otsuse ainult seetõttu, et pidas selle põhjendusi puudulikuks abielemendi arvutamisel kohaldatud riskipreemiate taseme osas. Eelkõige leidis kohus, et raskustes olevale ettevõtjale antava laenu abielemendi arvutamisel ei piisa eri riskipreemiate tasemete kohaldamise põhjendamiseks pelgalt viitest komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (7) (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”).
(15)
Käesoleva otsusega rakendatakse seega kohtu otsust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 266 lõikele 1 ning selgitatakse põhjalikumalt asjaomase meetme abielemendi arvutamise meetodit. Käesoleva otsusega ei muudeta komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuses abile antud hinnangut; see kehtib eriti nende aspektide suhtes, mida kontrollis ka kohus.
1.3. Menetlus pärast kohtuotsuse teatavakstegemist
(16)
Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist saatsid abisaajad 7. juunil 2010 täiendavad märkused (kiri on registreeritud samal kuupäeval). Need märkused edastati Saksamaale 16. juunil 2010. Saksamaa vastus abisaajate märkustele edastati komisjonile 12. juulil 2010 (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
(17)
Komisjon saatis 19. augustil 2010 Saksamaale teabenõude, millele Saksamaa vastas 14. septembri 2010. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
II. KIRJELDUS
2.1. Abisaaja
(18)
Biria kontsern tegeles kuni 7. novembrini 2005 jalgrataste tootmise ja turustamisega. Kontserni emaettevõtja, mille nimi oli toona Biria AG, asus Neukirchis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a (8).
(19)
Kontserni 2003. aasta käive oli 93,2 miljonit eurot (2002. aastal oli käive 83,8 miljonit eurot) ja kasum 3,7 miljonit eurot (2002. aastal töötas kontsern kahjumiga, mis ulatus 5,8 miljoni euroni). Kontsernil oli 2003. aastal 415 töötajat (2002. aastal: 490) ning seega tuleb kontserni käsitleda suurettevõtjana.
(20)
Emaettevõtjale pandi 2003. aastal alus endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu. Sachsen Zweirad GmbH nimetati ümber Biria GmbH-ks. 2005. aasta aprillis muudeti osaühing Biria GmbH aktsiaseltsiks Biria AG. Biria GmbH 2003. aasta käive oli 55,7 miljonit ja kasum 3,6 miljonit eurot. Biria AG ainuomanik on Mehdi Biria. Emaettevõtja kohta kasutatakse edaspidi nimetust „Biria”.
(21)
Kontserni tähtsamad ettevõtjad emaettevõtja kõrval on Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (edaspidi „Bike Systems”) - kõnealune ettevõtja on kontserniga seotud Biria tütarettevõtja Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „BSBG”) kaudu - ja Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems asub Nordhauseni linnas Tüüringi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Bike Systemsi käive 6,1 miljonit ja kahjum 0,6 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 157. Bike Systemsis toodetakse jalgrattaid ainult emaettevõtjale BSBG (lepinguline tootmine). BSBG tegeleb jalgrataste turustamisega.
(23)
Checker Pig GmbH asub Dresdenis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Checker Pig GmbH käive 6,9 miljonit ja kahjum 0,4 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 43.
(24)
7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Biria omandusse jäi kinnisvara, mida ta üürib kontsernile Lone Star kasutamiseks. Vara müüdi hinnaga 11,5 miljonit eurot. Välisekspert arvestas kõnealuse vara turuhinnaks 10,7 miljonit eurot.
(25)
Saksamaa andmetel toimus vara müük avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Pakkumiskutse avaldati Internetis ja mitmetes trükimeedia väljaannetes. Uue investori osaluse puhul nähti ette mitmesuguseid võimalusi: vara omandamine (ingl asset deal), kogu vara omandamine või osakute ostmine. Lone Star võttis varalised väärtused üle vara omandamise teel (asset deal).
(26)
Saksamaa andmetel alustati ettevõtja müümist enne, kui võeti vastu komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Pakkumuste esitamise esimene tähtaeg oli 4. oktoober 2005.
(27)
Uue Biria AG praegune õigusjärglane on MB Immobilien Verwaltungs GmbH (edaspidi „MB Immobilien”); Bike Systemsi õigusjärglane on MB System GmbH und Co. KG (edaspidi „MB System”). MB Immobilien on alates 2008. aasta juulist likvideerimisel.
(28)
Käesolevas otsuses kasutatakse ettevõtjate, välja arvatud emaettevõtja Biria puhul neid nimetusi, mis neil oli meetmete heakskiitmise ajal.
2.2. Finantsmeetmed
(29)
Meede 1: 2001. aasta märtsis omandas gbb Beteiligungs-AG (edaspidi „gbb”) Bike Systemsis 2 070 732 euro suuruse passiivse osaluse, mille tähtaeg oli 2010. aasta lõpus. ggb oli toona 100 % ettevõtja DtA-Beteiligungs-Holding tütarettevõtja ning viimane oli omakorda 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. Deutsche Ausgleichsbank on föderaalne arengupank, mis asutati seadusega avalik-õigusliku asutusena.
(30)
gbb Beteiligungs AG oli juba endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal põllumajandussektorit toetav riigipank. Ühinemislepingu alusel sai pangast 1990. aastal Berliner Genossenschaftsbank, avalik-õiguslik asutus, mille üle teostab järelevalvet Saksamaa Rahandusministeerium. 1991. aastal muudeti panga nime ja sellest sai gbb Beteiligungsholding. 1997. aastal muudeti pank aktsiaseltsiks. Seetõttu ei olnud pank enam riigi valitsuse omandis, vaid sellest sai panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. gbb on oma asutamisest saadik olnud riigiasutuste tugeva mõju all. Kui gbb oli avalik-õiguslik asutus, kontrollis tema tegevust pädev ministeerium ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid riigiasutuste esindajad. Pärast seda, kui gbb muudeti aktsiaseltsiks ja panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtjaks, hakati tema suhtes kohaldama kontrolli, mida teostavad riigiasutused panga Deutsche Ausgleichsbank üle (vt alljärgnevad põhjendused).
(31)
Avalik-õigusliku asutusena tegutses Deutsche Ausgleichsbank Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all. Lisaks sellele kuulusid tema järelevalvenõukogusse suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed.
(32)
Panka Deutsche Ausgleichsbank käsitleva seaduse paragrahvi 4 lõike 1 kohaselt on panga tegevus piiratud selliste meetmete rahastamisega, millega soodustatakse keskmise suurusega ettevõtjaid ja vabu elukutseid, keskkonnakaitset, sotsiaalpoliitikat ja Teise maailmasõja käigus ümberasustatud isikute integratsiooni.
(33)
Kõnealuse seaduse paragrahvi 4 lõikega 4 on pangale ette nähtud võimalus omandada osalusi muudes ettevõtetes, kui järelevalvenõukogu ja panga üle järelevalvet teostav ministeerium on sellega nõus.
(34)
Panga osalus Bike Systemsis on ära toodud 2001. ja 2002. aasta aruannetes, sest passiivse osaluse suurus oli 20 % ning seega kehtis selle suhtes aruandluskohustus. 2001. aastal oli gbb-l vähemalt 20 % suurune osalus kokku 18 ettevõttes.
(35)
2003. aastal ühines Deutsche Ausgleichsbank konkreetse riikliku seaduse alusel pangaga Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”).
(36)
Nii Deutsche Ausgleichsbank kui ka KfW on nn arengupangad, st pangad, mille tegevus on piiratud piirkondlike, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega. Riigiabi juhtumi E10/2000 (9) puhul kiitis Saksamaa heaks otstarbekohased meetmed, mille raames toimuv tegevus oli piiratud konkreetsete mittetulunduslike valdkondadega, sealhulgas keskmise suurusega ettevõtjate toetamise programmide haldamisega.
(37)
Saksamaa väitel anti gbb osalus Bike Systemsis vastavalt turutingimustele ja see ei kujuta endast riigiabi.
(38)
Meede 2: 20. märtsil 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Sachsen Zweirad GmbH-le antud 5,6 miljoni euro suurusele käibevahendite laenule, mille esialgne tähtaeg oli 2008. aasta lõpus. Tagatis tühistati 2004. aasta jaanuaris ja see asendati Biria GmbH-le antava tagatisega (vt meede 3). Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon (10).
(39)
Meede 3: 9. detsembril 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud 24 875 000 euro suurustele käibevahendite laenudele, mille ettevõtja võttis käibe kavandatavaks suurendamiseks ja kontserni rahastamispõhimõtete ümberkorraldamiseks. Laenud, mille tähtaeg on 31. detsembril 2011, on järgmised: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 miljonit eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. Tagatis anti eeldusel, et Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatis (meede 2) tühistatakse. Seega hakkas tagatis kehtima alles 5. jaanuaril 2004, Sachsen Zweiradile antud tagatise tühistamise kuupäeval.
III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(40)
Ametlik uurimismenetlus algatati seetõttu, et komisjon kahtles Saksamaa väites, mille kohaselt passiivne osalus anti vastavalt turutingimustele. Komisjoni andmetel oli Bike Systems äsja vastu võtnud saneerimiskava maksevõimetusest ülesaamiseks ning ettevõtja tulevikuväljavaated olid seega ebakindlad. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Komisjon kahtles, kas intressimäär oli riski arvesse võttes asjakohane ning kas passiivne osalus vastas turutingimustele. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega puudus komisjonil teave selle kohta, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud.
(41)
Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks oli ka komisjoni esialgne järeldus, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le võimaldatud tagatised, mis anti väidetavalt heakskiidetud abikava alusel, ei vastanud abikava tingimustele ja abikava seega nimetatud tagatiste suhtes ei kehti. Komisjon on seisukohal, et tagatiste andmise ajal olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH raskustes. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid lisaks sellele suurettevõtjad, oleks abikava kohaselt tulnud igast antud tagatisest komisjonile teatada. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega oli komisjonil kahtlusi, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud.
IV. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(42)
Komisjonile laekusid märkused ühelt huvitatud isikult, kes ei soovinud oma nime avaldada, samuti ettevõtjatelt Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG ning Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Anonüümseks jääda sooviva konkurendi märkused
(43)
Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta selgitab anonüümseks jääda sooviv konkurent, et Biria AG sai tänu 24,5 miljoni euro suurusele riiklikule tagatisele müüa konkurendi klientidele jalgrattaid tootmiskuludest väiksema hinnaga, ehkki konkurendi asukoht Saksamaal on tootmise seisukohast majanduslikult kõige tõhusam.
(44)
Lisaks sellele sai Biria AG 2003. aastal kasumit näidata vaid seetõttu, et pangad loobusid 8,567 miljoni euro suurusest võlanõudest. Järgneval 2004. ja 2005. aastal töötas Biria AG taas kahjumiga.
(45)
Konkurent viitab ka sellele, et Biria müüdi kontsernile Lone Stars (asset-deal). Seejuures loobusid Sachsen-LB (Saksi liidumaa maapank) ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft (valdusühing) konkurendi sõnul suurest osast võlanõuetest. Kontsernile Lone Star kuuluv uus Biria GmbH võttis üle kõik Biria AG varalised väärtused.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG
(46)
Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG (edaspidi „Prophete ja Pantherwerke”) osutasid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria saab tänu riigiabile müüa oma tooteid hinnaga, millel ei oleks tavalistes turutingimustes perspektiivi. Mõlemad ettevõtjad on Biria konkurendid ja seega avaldab Biriale antav riigiabi neile otsest mõju.
(47)
Biria kontsern on ligikaudu 700 000 jalgrattaga aastas Saksamaa suurim jalgrattatootja. Biria kontserni ettevõtjad on esindatud jalgrattaturu kahes segmendis - tavatoodete kaubandus ja spetsialiseerunud hulgikaubandus.
(48)
Tavatoodete kaubanduse segment hõlmab suuremate jaekaubanduskettide kaudu toimuvat jaekaubandust ning saatekaubandust. Kõnealuses segmendis maksavad jalgrattad harilikult 100-199 eurot. Prophete ja Pantherwerke hinnangul müüakse sellel turul umbes 1,5 miljonit jalgratast ning 650 000 jalgratast müüva Biria turuosa on kõnealuses segmendis ligikaudu 50 %.
(49)
Ka spetsialiseerunud hulgikaubanduse segmendis on Biria kontsernil Prophete ja Pantherwerke sõnul juhtiv koht. Selles turusegmendis müüakse 150 000 kuni 200 000 jalgratast. Spetsialiseerunud hulgikaubanduses võivad hinnad ulatuda kuni 400 euroni. Pantherwerke on kõnealuses segmendis Biria vahetu konkurent.
(50)
Prophete ja Pantherwerke on juba aastaid täheldanud, et Biria pakutavad hinnad on pidevalt teiste tootjate hindadest madalamad. Sellist erinevust ei saa majanduslikult põhjendada, sest ehkki Biria kontsern valitseb turgu ja tema ostumaht on suurem, ei ole talle võimaldatud soodsamaid tingimusi. Prophete ja Pantherwerke oletavad, et Biria kontsern on oma madalate müügihindade tõttu töötanud möödunud aastatel märkimisväärse kahjumiga.
(51)
Seoses passiivse osalusega kahtlevad Prophete ja Pantherwerke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.
(52)
Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Prophete ja Pantherwerke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Prophete ja Pantherwerke on veendunud, et tagatise saanud ettevõtjad olid tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Prophete ja Pantherwerke arvates paljutõotav.
(53)
Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.
(54)
Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Prophete ja Pantherwerke viitavad ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (edaspidi „Vaterland-Werke”) nendib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria kontsern, mis toodab 700 000 kuni 800 000 jalgratast aastas, on Saksamaa suurim jalgrattatootja. Võrreldava suurusega on ainult MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kes toodab aastas 700 000 jalgratast; teised ettevõtjad toodavad aastas keskeltläbi 250 000 kuni 400 000 jalgratast.
(56)
Vaterland-Werke ja Biria on mõlemad esindatud tavatoodete turusektoris, mis hõlmab ka suuremaid jaekaubanduskette ja saatekaubandusettevõtjaid. Kõnealuses segmendis valitseb tihe konkurents ja Biria on tuntud agressiivse konkurendina, kes müüb oma tooteid tootmiskuludest väiksema hinnaga. Selline käitumine on võimalik ainult välise rahastamisallika olemasolul; Biria puhul on selleks talle antud riigiabi. See ohustab kõikide nende väikeste konkurentide eksistentsi, kes riigiabi ei saa. Ettevõtjale Vaterland-Werke avaldab kirjeldatud olukord eriti tugevat mõju ja oma kasutamata võimsust ei saa ta rakendada teiste tellimuste täitmiseks. Kuna turul valitseb praegu tootmisvõimsuse ülejääk, seaks ühe tootja tootmisvõimsuse suurendamine riiklike subventsioonide abil konkurendid ebasoodsasse olukorda.
(57)
Seoses passiivse osalusega kahtleb Vaterland-Werke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.
(58)
Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Vaterland-Werke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Tagatise saanud ettevõtjad olid Vaterland-Werke arvates tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Vaterland-Werke arvates paljutõotav.
(59)
Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.
(60)
Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Vaterland-Werke viitab ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star.
4.4. Abisaajad
(61)
Abisaajad edastasid 7. juunil 2010, pärast seda, kui kohus oli esialgse otsuse tühistanud, lisateavet sisaldavad märkused.
(62)
Eelkõige leidsid abisaajad, et komisjon peaks meetme 1 (gbb passiivne osalus Bike Systemsis) hindamisel arvesse võtma eestkosteavaldust, mille on teinud Biria GmbH. See Biria GmbH on omaette juriidiline isik ja mitte (endise) Biria AG ja Sachsen-Zweirad GmbH ühinemise kaudu tekkinud ettevõtja, kellest on juttu põhjenduses 20. Bike Systemsi kasuks eestkosteavalduse teinud Biria GmbH on (endise) Biria AG seaduslik eelkäija.
V. SAKSAMAA MÄRKUSED
(63)
Saksamaa märgib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et tema arvates omandas gbb passiivse osaluse vastavalt turutingimustele. Saksamaa nõustub komisjoniga, et passiivse osalusega kaasneb suurem risk kui hariliku pangalaenuga. Passiivse osaluse tingimused on aga kindlaks määratud 1997. aasta viitemäärade teatist järgides. Kõnealuse teatise kohaselt on viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem.
(64)
Saksamaa andmetel on kõnealuse passiivse osaluse intress 12,25 % (püsiv intressimäär 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %). Seega on kõnealune intress komisjoni kehtestatud viitemäärast (6,33 %) 600 baaspunkti võrra suurem. See tuleneb asjaolust, et gbb võttis arvesse ümberkorraldusjärgus oleva ettevõtja olukorda ning seda, et passiivse osalusega seotud risk oli ettevõtja ümberkorraldamise ja tagatiste puudumise tõttu suurem. Suurema riski tõttu lisati 200 täiendavat baaspunkti.
(65)
Passiivse osaluse võimaldamise otsuse aluseks oli prognoos, mille kohaselt ettevõtja käive suureneb 2003. aastal võrreldes 2001. aasta 0,89 miljoni euroga 3,38 miljoni euroni. Seetõttu leiab Saksamaa, et passiivse osaluse puhul kokkulepitud intress 12,25 % kajastab eespool nimetatud riski asjakohaselt. Saksamaa arvates ei oma tähtsust asjaolu, et osa intressimäärast on muutuv, kuna see on passiivse osaluse puhul tavaline ja vastab turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiva investori eesmärkidele.
(66)
Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise puhul väidab Saksamaa, et kõnealune ettevõtja ei olnud tagatise andmise ajal raskustes ning ettevõtjal puudusid raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Ettevõtjal oli 2003. aastal (kuni Biriaga liitumiseni 2003. aasta oktoobris) 404 miljoni euro suurune positiivne omakapital ja ta töötas 2,1 miljoni euro suuruse kasumiga. Ettevõtja majanduslik seisund paranes 2003. aastal võrreldes 2001. ja 2002. aastaga tänu 2002. aasta lõpus alustatud konsolideerimisprotsessile ning tänu soodale turuolukorrale.
(67)
Ettevõtja likviidsusega seotud olukord oli keeruline, aga mitte tõsine. Puudus oht, et erapangad laenu ei pikenda. Ka kõrged intressimaksed ei oleks põhjustanud likviidsusega seotud probleeme, ehkki komisjon väidab vastupidist.
(68)
Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud tagatise kohta märgib Saksamaa, et tagatise andmisel võeti aluseks Biria kontserni uus tegevuskava, mis nägi ette kontserni korralduse ühtlustamise ning hangete, tootmisvastutuse ja turustamise koondamise Biria GmbH-sse. Käibe suurendamiseks vajaliku rahastamise kõrval hõlmas tegevuskava ka kontserni üldrahastamise ümberkorraldamist.
(69)
Saksamaa väitel ei saanud Biria GmbH-d (hiljem Biria AG) käsitleda tagatise andmise ajal raskustes oleva äriühinguna. Sellega seoses tuleks vahet teha vana ja uue Biria AG vahel. Uut ettevõtjat oleks saanud käsitleda raskustes oleva äriühinguna ainult siis, kui ta oleks üle võtnud vana ettevõtja probleemid (juhul kui vana ettevõtja oleks olnud raskustes). Uue Biria AG kohta see ei kehtinud. Uus Biria AG loodi vana Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH ühendamise teel. Sachsen Zweirad GmbH, mida ei saanud mingil juhul pidada raskustes olevaks äriühinguks, oli ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Seetõttu ei saa automaatselt eeldada, et uus Biria AG oli raskustes. Ka siis, kui vana Biria AG oleks tõepoolest olnud raskustes, oleks Sachsen Zweirad GmbH-ga ühinemine tähendanud, et uut Biria AG-d ei saa automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna.
(70)
Saksamaa viitas ka sellele, et üks erapank loobus ettevõtja rahastamisest panga liitumisest tulenevate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Ülejäänud pangad lõpetasid oma osaluse samal ajal kui nimetatud erapank. Seda ei saa aga käsitleda usalduse kaotamise märgina, sest üks pankadest jätkas kahe eraldiseisva projekti rahastamist.
(71)
Saksamaa osutas asjaolule, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria AG ühinemise eesmärk ei olnud eirata riigiabi käsitlevaid eeskirju ja pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka, vaid nende ühinemine toimus kontserni uue tegevuskava tulemusena.
(72)
Anonüümseks jääda sooviva konkurendi esitatud märkuste kohta märkis Saksamaa, et nimetatud konkurendi ja Biria kulustruktuuri käsitlevad arvud ei ole võrreldavad. Konkurendi käive on suurenenud, samas kui Biria kontserni käive on jäänud väiksemaks. Konkurendi maksustamiseelne tulu (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) seevastu vähenes, samas kui Biria kontserni maksustamiseelne tulu jäi samaks. Sellest võib järeldada, et Biria ei müü oma tooteid dumpinguhinnaga ning et konkurendi käitumine hindade valdkonnas on olnud agressiivsem kui Biria kontserni käitumine.
(73)
Konkurent ei ole talle Biria kontserni käitumise tõttu väidetavalt tekitatud majandusliku kahju kohta esitanud tõendeid ega kahju ühtset kirjeldust. Lisaks sellele on tavaline, et turul, millel valitseb konkurents, pakub üks ettevõtja oma tooteid madalama hinnaga kui konkurendid.
(74)
Saksamaa esitas üksikasju tehingu kohta, mille käigus müüdi Biria kontserni varad kontsernile Lone Star ja millele konkurent oma seisukohas viitas, ning samuti erasektori ja riiklike võlausaldajate nõuete rahuldamise kohta.
(75)
Prophete, Pantherwerke ja Vaterland-Werke esitatud märkuste puhul osutas Saksamaa asjaolule, et jalgrattaturg jaguneb kolmeks, mitte kaheks segmendiks, nagu väidavad kõnealused ettevõtjad. Need kolm segmenti hõlmavad spetsialiseerunud kaubandust, saatekaubandust ja selvekaubandust. Saatekaubanduse valdkonnas on Birial tugev positsioon, mis ei ole saavutatud mitte tänu agressiivsele hinnapoliitikale, vaid eelkõige tänu täppisajastatud tarnetele. Selvekaubanduse segmendis on juhtiv tarnija aga MIFA AG ning Biria turuosa jääb alla 10 %.
(76)
Saksamaa lükkab tagasi Vaterland-Werke väite, mille kohaselt Biria kavatseb laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil, ning osutab menetluse käigus esitatud andmetele. Saksamaa selgitab, et Biria AG tootis 2003. aastal 670 000 jalgratast ning tootmine on sellest ajast saadik vähenenud.
VI. HINDAMINE
(77)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise kriteerium täidetud, kui abisaava ettevõtja majandustegevus hõlmab ka liikmesriikide vahelist kaubandust.
(78)
Riigiabi olemasolu kontrollimiseks tuvastab komisjon kõigepealt asjaomase ettevõtja. Seejärel uurib ta iga meetme puhul eraldi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud tingimuste olemasolu. Lõpuks arvutatakse välja abielemendi suurus ja uuritakse, kas meede sobib kokku siseturuga.
6.1. Abi saanud ettevõtja
(79)
Abi anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ning Bike Systems (Biria tütarettevõtja). 7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Komisjon nendib, et olemasolevatel andmetel müüdi vara avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Saksamaa esitatud andmete kohaselt hindas ekspert vara väärtuseks 10,7 miljonit eurot. Kontsern Lone Star maksis kõnealuse vara eest 11,5 miljonit eurot, hinna, mis oli eeldatavast hinnast kõrgem.
(80)
Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et tõendid selle kohta, et antud abi oleks kontsernile Lone Star andnud eelise ning kontsern Lone Star oleks seega saanud otse või kaudselt kasu Biriale ja Bike Systemsile antud abist, puuduvad.
6.2. Meede 1. Passiivne osalus, mis väidetavalt võimaldati vastavalt turutingimustele
(81)
gbb omandas passiivse osaluse (meede 1). Saksamaa andmete kohaselt omandas gbb passiivse osaluse omaenda kava raames ja osalus ei hõlma seega riigi vahendeid. Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses mainitud, võtab komisjon teadmiseks, et gbb oli osaluse omandamise ajal 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja ning Deutsche Ausgleichsbank oli 100 % Saksamaa Liitvabariigi omandis. Seega on gbb avalik-õiguslik asutus. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on avalik-õiguslike asutuste vahendid riigi vahendid (11).
(82)
Seetõttu rõhutab komisjon tungivalt, et kõnealune meede on riigiga seostatav. Euroopa Kohus on kohtuasja C-482/99 (Stardust) raames esitanud selle kohta järgmised põhjendused (punktid 53-56):
„53.
Ei ole vajalik tõestada, et ametiasutused oleksid avalik-õiguslikule asutusele andnud otsese korralduse võtta asjaomaseid abimeetmeid. Esiteks on riigi ja avalik-õiguslike asutuste vahelise tiheda seose tõttu olemas reaalne oht, et nende asutuste kaudu antakse riigiabi läbipaistmatul viisil ja rikkudes aluslepingus sisalduvaid riigiabi eeskirju.
54.
Teiseks on kolmandal isikul riigi ja avalik-õigusliku asutuse privilegeeritud suhete tõttu üldiselt väga keeruline tõestada, et konkreetsel juhul võttis asjaomane asutus abimeetmed riigi ametiasutuste korralduse alusel.
55.
Avalik-õiguslikule asutusele võimaldatud abimeetme riigiga seostatavuse saab tuletada mitmetest selle abi andmise konkreetsete asjaolude ja taustaga seotud tõenditest. Selles küsimuses on Euroopa Kohus varem arvestanud asjaolu, et kõnealune asutus ei saanud riigi ametiasutuste nõudmisi arvestamata vaidlusalust otsust teha (vt eelkõige otsus kohtuasjas Van der Kooy jt v. komisjon, punkt 37), või asjaolu, et hoolimata riiki ja avali-õiguslikke asutusi siduvatest organisatsioonilistest elementidest peavad asutused, kelle kaudu abi anti, arvestama Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) antud juhiseid (21. märtsi 1991. aasta otsused kohtuasjades C-303/88: Itaalia v. komisjon, punktid 11 ja 12, ning C-305/89: Itaalia v. komisjon, punktid 13 ja 14).
56.
Selleks et kindlaks teha avalik-õigusliku asutuse võetud abimeetme riigiga seostatavust, on olulised ka muud asjaolud, näiteks avalik-õigusliku asutuse integreeritus riigiasutuste struktuuridesse, tema tegevuse laad ja selle teostamine turul erasektori ettevõtjatega toimuva tavapärase konkurentsi tingimustes, tema õiguslik seisund (st kas tema suhtes kohaldatakse avalikku õigust või üldist äriühinguõigust), asutuse juhtimise üle teostatava riikliku järelevalve intensiivsus või mis tahes muud asjaolud, mis viitavad riigiasutuste osalusele või riigiasutuste osaluse puudumise ebatõenäosusele abimeetme võimaldamise konkreetse juhtumi korral. Arvesse tuleb võtta ka abimeetme mahtu, iseloomu ja meetmega seotud tingimusi.”
(83)
Käesoleva juhtumi puhul on komisjon tuvastanud asjaolud, mis võimaldavad järeldada, et gbb tehtud otsus on riigiga seostatav.
(84)
Saksa riik oli gbb-le usaldanud arengu edendamisega seotud ülesanded ning gbb vastutas näiteks fondi Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland (Ida-Saksamaa Ühendamis- ja Kasvufond) tegevuse eest. Fondi ülesanne oli toetada Ida-Saksamaa keskmise suurusega ettevõtjaid neile omakapitali võimaldamise teel, et tugevdada nende omakapitali baasi.
(85)
Teiseks leiab komisjon, et gbb varasemast tegevusajast võib leida viiteid riigi suurele osalusele gbb otsuste tegemisel. Avalik-õigusliku asutusena oli tema tegevus pädeva ministeeriumi kontrolli all ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigiasutuste esindajad. Pärast gbb aktsiaseltsiks muutmist on pädeva ministeeriumi kontrolli all gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank, kelle järelevalvenõukogus annavad tooni riigiasutuste esindajad.
(86)
Kolmandaks märgib komisjon, et gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank oli passiivset osalust käsitleva otsuse tegemise ajal avalik-õiguslik asutus, kes tegutses Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all ning kelle järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed. Pangal Deutsche Ausgleichsbank ei ole lubatud omandada osalusi muudes äriühingutes ilma tema üle järelevalvet teostava ministeeriumi ja järelevalvenõukogu eelneva nõusolekuta. Seetõttu on ilmne, et riik kontrollib gbb majandustegevust käsitlevaid otsuseid emaettevõtja kaudu ka pärast gbb juriidilise vormi muutmist avalik-õiguslikust asutusest aktsiaseltsiks.
(87)
Neljandaks osutab komisjon asjaolule, et Saksamaa kiitis 2002. aastal seoses riiklike arengupankadega heaks otstarbekohased meetmed (12). Otstarbekohaseid meetmeid kohaldatakse ka panga Deutsche Ausgleichsbank suhtes. Kõnealuste meetmete kohaselt tuleb panga Deutsche Ausgleichsbank tegevust piirata struktuuri-, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega ning tema avalik-õiguslike omanike avaliku sektori ülesandeid tuleb piirata vastavalt riiklikele volitustele. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Deutsche Ausgleichsbank kuulub riigiasutuste hulka ja kogu tema tegevus on riigiga seostatav.
(88)
Lõpetuseks märgib komisjon, et passiivset osalust saab ilmselt liigitada ülesandeks „keskmise suurusega ettevõtjate rahastamise toetamine” (13).
(89)
Seetõttu järeldab komisjon, et kõnealune meede on riigiga seostatav.
(90)
Saksamaa käsitluse kohaselt anti gbb-le passiivne osalus ettevõttes Bike Systems (meede 1) vastavalt turutingimustele. Passiivse osalusega kaasneb risk, mis on samaväärne allutatud laenuga kaasneva riskiga ning seega tuleb passiivset osalust käsitleda suure riskiga laenuna. Maksevõimetuse või äriühingu likvideerimise korral makstakse passiivne osalus tagasi alles pärast kõikide teiste kohustuste täitmist. Passiivse osalusega kaasnev risk ületab seega riski, mis kaasneb hariliku investeerimislaenuga; viimane tagatakse tavaliselt panga tingimustel. Turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatav keskmine intressimäär oli meetme andmise ajal 6,33 %. Seetõttu peaks passiivse osaluse eest makstav tasu olema tunduvalt suurem.
(91)
Kõnealuse passiivse osaluse puhul lepiti kokku, et tasu püsiv määr on 8,75 % ja kasumist sõltuv määr 3,5 % (14). Kokkulepitud tasumäär ületab seega eespool nimetatud viitemäära.
(92)
Kõnealuse järelduse puhul eeldatakse, et Bike Systems suudab oma elujõulisuse taastada. Bike Systems oli aga alles äsja saneerimiskava abil maksevõimetusest üle saanud. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt 2001. aasta aruandele töötas ettevõtja endiselt kahjumiga. Ettevõtja omakapital oli endiselt negatiivne, aga varjatud reservide olemasolu tõttu makseraskusi ei tekkinud. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna.
(93)
Seoses eestkosteavaldusega (vt põhjendus 62) märgib komisjon, et esimese otsuse tegemise ajal teave sellise avalduse kohta puudus. Eestkosteavalduse tekst esitati alles kohtumenetluse käigus.
(94)
6. märtsil 2001. aastal allkirjastatud eestkosteavalduse kohaselt võtab Biria GmbH passiivse osaluse omandamise teatavaks ning kohustub osaluse kehtivuse ajal juhtima ja rahastama ettevõtjat Bike Systems sellisel viisil, et viimane oleks võimeline täitma passiivsest osalusest tulenevaid kohustusi.
(95)
Komisjon esitab selle kohta järgmised märkused.
(96)
Emaettevõtja (eestkostja) finantsvõimekuse kohta on Saksamaa märkinud, et Biria GmbH 2001. aasta käive ei olnud märkimisväärne ning et ettevõtja tegutses pigem kontserni muude ettevõtjate toodete turustajana (15). Ettevõtja finantstulemused (16) ei olnud samuti märkimisväärsed. 1999. aastal oli tema kasum pärast maksude mahaarvamist kõigest 205 000 Saksa marka ning 2000. aastal kandis ettevõtja kahjumit, mille netosumma oli 473 000 Saksa marka.
(97)
Kahjumi tõttu oli ettevõtja omakapitali ressursid 1999. aastal negatiivsed. 2000. aastal tekkisid uued ressursid, aga seda mitte ettevõtja enda tulemusliku tegevuse, vaid kasumi ülekandmise tõttu tütarettevõtjalt Sachsen Zweirad (17). Komisjon osutab sellele, et eestkosteavalduse tegi mitte sama kontserni tugeva finantsseisundiga ettevõtja, vaid hoopis kehvemas olukorras olev emaettevõtja.
(98)
Nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et sõltumata sellest, kas Biria GmbH-d võib ametlikult liigitada raskustes olevaks äriühinguks 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tähenduses, oli ettevõtja võimeline täitma eestkosteavaldusest tulenevaid võimalikke nõudeid seoses üle 2 miljoni euro suuruse passiivse osalusega. Nagu eespool osutatud, tuleb silmas pidada, et 2000. aasta arvestuslik tulu (enne eeskosteavalduse tegemist) põhines tegelikkuses ainult tütarettevõtjalt kasumi ülekandmisel ja mitte ettevõtja enda majandustegevusel ning et ilma kasumi ülekandeta oleks ettevõtja omakapitali ressursid (sealhulgas märgitud kapital ja bilansis sisalduvad muud kapitaliliigid, näiteks reservid või sularahavahendid) olnud negatiivsed. Seetõttu on küsitav, kas Biria GmbH oleks saanud ära hoida Bike Systemsi võimalikku maksevõimetust. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel eestkosteavaldusel ei ole tegelikku majanduslikku väärtust, selle abil ei oleks saanud kompenseerida Bike Systemsi raskusi ning seega ei saa seda käsitada tugeva tagatisena, mille alusel oleks olnud võimalik vähendada tasu, mida oleks passiivse osaluse eest nõudnud erainvestor.
(99)
Komisjon leiab, et tasu suurus ei olnud riski arvesse võttes asjakohane ning passiivne osalus ei vastanud turutingimustele. Kõnealune osalus andis seega Bike Systemsile eelise, mida ettevõtja turul saavutanud ei oleks.
(100)
Nii Bike Systemsis kui ka Sachsen Zweirad GmbH-s ja Biria GmbH-s toodetakse jalgrattaid. Kuna jalgratastega kaubitsetakse piiriüleselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust.
6.3. Meetmed 2 ja 3: Abi, mis väidetavalt anti heakskiidetud abikava alusel
(101)
Sachsen Zweirad GmbH-le 5,6 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 2) ja Biriale 24,875 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 3) anti Saksi liidumaa tagatisskeemi (18) alusel. Kõnealuse heakskiidetud abikava kohaselt võib anda tagatise üle 5 miljoni Saksa marga (2,6 miljoni euro) suurustele laenudele, mis antakse heas majanduslikus seisundis äriühingutele uute investeeringute tegemiseks ning erijuhtudel ka investeeringute täiendavaks rahastamiseks ja käibevahendite hankimiseks. Erandjuhtudel võib tagada ka konsolideerimiseks ja ümberkorraldamiseks võetavaid laene. Igast suurettevõtja ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb aga komisjonile eraldi teatada.
(102)
Saksamaa arvamuse kohaselt järgiti tagatiste andmisel tagatisskeemi tingimusi ja tagatised on seega skeemiga kooskõlas. Saksamaa on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ei olnud tagatiste andmise ajal raskustes. Tagatised anti neile käibevahendite laenu tagamiseks ja see vastab abikava tingimustele.
(103)
Komisjon ei nõustu sellega, et tagatised vastavad abikavale, mille alusel nad väidetavalt anti. Erinevalt Saksamaast on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal 2003. aasta märtsis käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning samuti tuli raskustes oleva äriühinguna käsitleda Biria GmbH-d, kellele võimaldati tagatis 2003. aasta detsembris; komisjoni seisukohta on edaspidi täpsemalt selgitatud. Igast raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb komisjonile eraldi teatada.
(104)
Saksamaa väitel puudusid Sachsen Zweirad GmbH-l raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Komisjon viitab aga asjaolule, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 6 loetletud raskustes oleva äriühingu tavatunnused annavad märku sellest, millal ettevõtjat võib käsitleda raskustes oleva äriühinguna, ning need ei pea kõik olema täidetud. Sachsen Zweirad GmbH tegevuskahjum oli 2001. aastal 1 274 000 ja 2002. aastal 733 000 eurot. Emaettevõtja Biria võttis kahjumi üle vastavalt kasumi-kahjumi ülekandmise lepingule. 2002. aastal vähenes käive võrreldes 2001. aasta käibega.
(105)
2002. aasta tegevusaruandes oli Sachsen Zweirad GmbH sunnitud tunnistama ka likviidsusega seotud probleeme. Tegevusaruandes on selgelt kirjas, et Sachsen Zweirad GmbH likviidsusega seotud olukord on kontserni kaubavarude eelfinantseerimisele ja kontserni laiendamisele tehtud kulutuste tõttu pingeline. Tegevusaruande kohaselt oleks ettevõtja püsimajäämise saanud kindlustada ainult siis, kui pangad oleksid nõustunud olemasolevaid krediidiliine säilitama või ümber korraldama.
(106)
Saksamaa käsitluse kohaselt ei olnud kunagi ohtu, et erapangad oleksid keeldunud laenu pikendamast. See ei muuda aga asjaolu, et ohus oli ettevõtja likviidsus. Vastavalt tegevusaruandele oli enamiku laenude järelejäänud tähtaeg lühem kui viis aastat; see ei ole äritegevuse rahastamise seisukohast optimaalne ning suurendab ettevõtjale avalduvaid riske. Lühiajaliste laenudega kaasnesid ka suured intressimaksed (2002. aastal olid need võrreldes 2001. aastaga siiski natuke väiksemad), mis mõjutasid veelgi ettevõtja likviidsust.
(107)
Seetõttu järeldab komisjon, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtjatele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.
(108)
Biriale pandi alus 1. oktoobril 2003 endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu.
(109)
Saksamaa leiab, et Biriat tuleb selgelt eristada endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st, sest ühinemise tulemusel tekkis uus ettevõtja. Selleks et hinnata, kas kõnealune ettevõtja oli tagatise andmise ajal (9. detsembril 2004) raskustes, tuleks aluseks võtta ühinemise teel loodud uue ettevõtja algbilanss. Algbilansist nähtub, et Biria GmbH-d ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks.
(110)
Komisjon ei nõustu Saksamaa väidetega. Uut ettevõtjat Biria GmbH ei saa vaadelda endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st eraldi, kuna see loodi nimetatud kahe ettevõtja ühinemise teel. Vastasel juhul oleks lihtne majandusüksuste ühendamise või uute ettevõtjate loomise teel pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevateks äriühinguteks. Endine Biria AG töötas 2002. aastal samuti kahjumiga ja tal olid samasugused likviidsusprobleemid nagu ettevõtjal Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH võttis endiselt Biria AG-lt ja Sachsen Zweirad GmbH-lt üle kõik nende võlad ja kohustused. Lisaks sellele kuuluvad Biria GmbH-le endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH varad ning tema tegevusala on sama nagu eelmistel ettevõtjatel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH võttis üle ka endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH raskused.
(111)
Sachsen Zweirad GmbH oli Saksamaa väitel ettevõtjate ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Sachsen Zweirad GmbH ei olnud raskustes ning seega ei ole põhjust ka uut Biria GmbH-d automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Vastupidiselt Saksamaale on komisjon siiski seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oli raskustes. Seega päris uus Biria GmbH ka Sachsen Zweirad GmbH raskused.
(112)
Vastavalt 2003. aasta tegevusaruandele jätkati 2003. aastal Biria kontserni ümberkorraldamist ja -struktureerimist. Sellega tehti algust juba 2002. aastal ning see hõlmas ka kontserni rahastamise ümberkorraldamist. Saksi liidumaa tagatis 24,875 miljoni euro suurusele laenule ajendas Biria kontserni töötama välja uued põhimõtted oma tegevuse rahastamiseks keskmise pikkusega perioodil. Rahastamispõhimõtted nägid ette ka intressimäärade kohandamise ja intressidest tuleneva koormuse vähendamise.
(113)
Ümber korraldati ka pankade puul. Kolm panka nõustusid tühistama võlanõudeid 8 567 000 euro ulatuses (see näib olevat märksa rohkem kui 50 % kontserni võlanõuetest), kui kontsern rahuldab ülejäänud nõuded kohe. Järelikult koosneb meetme 3 raames 80 % tagatise saanud laen järgmistest osadest: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks.
(114)
Birial olid tagatise andmise ajal tõsised likviidsusprobleemid ja ettevõtjat võis seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Seda hinnangut kinnitab ka asjaolu, et kolm panka loobusid Biria tegevuse rahastamisest ning olid koguni valmis suurest osast võlanõuetest loobuma, kui ülejäänud nõuded rahuldatakse kohe. See tõendab, et pangad kahtlesid tõsiselt Biria võimes oma võlgadega toime tulla ning Biria kui ettevõtja elujõulisuses.
(115)
Saksamaa väidab vastu, et pangad loobusid rahastamisest ainult neis parasjagu toimuvate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Komisjon nendib, et pangad loobusid tõenäoliselt ligi 50 % võlanõuetest. Isegi juhul, kui pangad loobusid ettevõtja rahastamisest oma tegevuse strateegilise ümberkorraldamise tõttu, annab see siiski märku sellest, et nad ei pidanud laenu täielikku tagasimaksmist tõenäoliseks.
(116)
Seetõttu järeldab komisjon, et Biriat tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna selliste tagatiste andmisest suurettevõtjatele tuleb komisjonile eraldi teatada ja kuna Biria oli tagatise andmise ajal suurettevõtja, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.
(117)
Meetmetena 2 ja 3 esitatud tagatised andis Saksi liidumaa, need eraldati riigi vahenditest ja seega on need riigi tagatised.
(118)
Riigiabi korral antakse meetmega abisaajale eelis. Komisjon on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le (nüüd Biria AG) antud tagatistega võimaldati neile põhjendamatu eelis.
(119)
Vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (19) (edaspidi „garantiide teatis”) punktis 2.2 ja punkti 3.2 alapunktis d esitatud põhjendustele antakse laenuvõtjale eelis juhul, kui talt ei nõuta tagatise eest turuhinda. Teatavatel juhtudel ei oleks raskustes olev äriühing võimeline leidma finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle ilma riigi tagatiseta laenu andma.
(120)
Käesoleval juhul anti laenutagatised raskustes olevatele äriühingutele, kes ei pidanud maksma käendajale (riik) tagatiste eest turuhinda.
(121)
Garantiide teatise punktis 3.2 loetleb komisjon neli tingimust, mille täitmise korral võib välistada tagatise vormis antava riigiabi:
(1)
laenusaaja ei ole finantsraskustes;
(2)
garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta;
(3)
garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust;
(4)
garantii eest on makstud turupõhist hinda.
(122)
Pärast nende tingimuste kohaldamist käesoleva juhtumi suhtes jõudis komisjon järeldusele, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olid tagatiste andmise ajal raskustes olevad äriühingud.
(123)
Tagatiste eest ei makstud preemiaid ja need anti raskustes olevatele äriühingutele laenutagatistena. Ainuüksi asjaolu, et tagatiste eest ei makstud turuhinda, osutab sellele, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale anti meetmete kaudu eelis. Tagatisi, mille eest ei nõuta tavapärast turuhinda, äripangandusturul ei anta. Eriti kehtib see juhul, kui tagatist soovivad raskustes olevad äriühingud, kes ei pruugi olla võimelised laenu tagasi maksma.
(124)
Garantiide teatise alusel võib seega järeldada, et käesoleval juhul on tagatiste puhul tegemist riigiabiga.
(125)
Komisjon leiab, et tagatistega anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (nüüd Biria AG) eelis, sest kumbki ettevõtja ei oleks turul sellist tagatist samadel tingimustel saanud.
(126)
Põhjustel, mida on juba kirjeldatud põhjenduses 100, võivad meede 2 ja 3 moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust.
6.4. Järeldus abi olemasolu kohta
(127)
Seetõttu järeldab komisjon, et passiivne osalus ja mõlemad tagatised kujutavad endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast riigiabi ja nende andmisel ei järgitud heakskiidetud abikava. Meetmed 1, 2 ja 3 kujutavad endast uut abi ja neid tuleb vastavalt hinnata.
6.5. Abielemendi arvutamine
(128)
Garantiide teatise punktis 4.1 lähtutakse sellest, et kui üksikgarantii või garantiikava ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega, sisaldab see riigiabi. Seetõttu tuleb välja arvutada abielemendi suurus, et kontrollida, kas abi sobib konkreetseid riigiabi erandeid arvesse võttes kokku siseturuga. Enne abi kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema abielemendi suuruse.
(129)
Komisjon on garantiide teatises kindlaks määranud abielemendi arvutamise üldpõhimõtted.
(130)
Komisjoni arvates võib juhul, kui abisaaja ei ole võimeline omal jõul saavutama juurdepääsu finantsturgudele, riigi tagatise abielement olla põhimõtteliselt sama suur kui kõnealuse tagatisega kaetava laenu kogusumma (vt garantiide teatise punkt 2.2 ja punkti 4.2 alapunkt a).
(131)
Abielemendi arvutamise eeskirjad on sätestatud garantiide teatise punktides 4.1 (üldosa), 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja 4.4 (abielement garantiikavades). Komisjon kohaldab neid eeskirju käesoleva juhtumi suhtes.
(132)
Vastavalt garantiide teatise punktile 4.2 tuleb juhul, kui tagatise turuhind võrdluseks puudub, võrrelda omavahel tagatisega ja tagatiseta laenu rahastamise kogukulusid turul (st samalaadse tagatiseta laenu intressimäära tuleb võrrelda riigi tagatisega laenu intressimääraga, võttes arvesse ka tagatise eest makstud hinda).
(133)
Turule omast intressimäära ei ole sageli võimalik võrdluseks kasutada. Seetõttu on komisjon oma viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit käsitlevates teatistes töötanud välja meetodi, mida saab garantiide teatise punktis 4.2 osutatud põhjustel kasutada turule omase intressimäära asendajana.
(134)
1997. aasta viitemäärade teatise kohaselt määrab komisjon kindlaks sellised viitemäärad, mis kajastavad turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatavat keskmist intressimäära. Lisaks sellele osutatakse 1997. aasta viitemäärade teatises sellele, et kõnealused viitemäärad on baasmäärad, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes olev äriühing või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem. 1997. aasta viitemäärade teatises ei selgitata, kas riskipreemiaid võib eri riskide arvesse võtmiseks üksteisega liita. Riskipreemiate liitmine ei ole välistatud, ent komisjon peab oma otsuses eri riskipreemiate liitmiseks kasutatud meetodit õigustama, tuginedes finantsturgudel kohaldatavate meetodite analüüsile (20).
(135)
Deloitte &Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH tegi 2004. aastal Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi jaoks uuringu (edaspidi „uuring”). Uuringu (21) raames tehti empiiriliste vaatluste abil muu hulgas kindlaks riskipreemiad, mida kohaldati turul eri riskikategooria ettevõtjate ja erisuguse tagatisega tehingute suhtes. Uuringust nähtub selgelt, et eri riskitegurite (laenuvõtja krediidivõimelisus, tagatised) kombinatsioon kajastub baasmäärale liidetavates täiendavates baaspunktides.
(136)
Uuringu põhjal viimistles komisjon oma teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (22) (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) veelgi laenude abielemendi arvutamise meetodit. 2008. aasta viitemäärade teatises kajastub ka uuringu tulemus: baasmäärale liidetakse vastavalt ettevõtja krediidivõimelisusele ja pakutavatele tagatistele täiendavaid baaspunkte.
(137)
Komisjon on ka seisukohal, et hinnatavate meetmete abielemendi kindlakstegemine on seotud riigiabi mõistega. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on väljaspool kahtlust, et küsimusele, kas abi puhul on tegemist riigiabiga aluslepingu tähenduses, tuleb vastata objektiivsete asjaolude põhjal, mida hinnatakse komisjoni otsuse vastuvõtmise ajal (23).
(138)
Seega järeldab komisjon, et 2008. aasta viitemäärade teatis on abielemendi arvutamise asjakohane alus. Järgnevalt hindab komisjon kõnealuse teatise põhjal asjaomaste meetmete abielementi.
(139)
Passiivse osaluse abielemendina võib komisjoni arvates käsitleda erinevust tasu vahel, mida Bike Systems oleks pidanud passiivse osaluse eest maksma turul ja tasu vahel, mida ta tegelikult maksis. Kuna Bike Systems oli passiivse osaluse andmise ajal raskustes ning osalusega kaasnev risk oli suur, võib passiivse osaluse abielement ulatuda 100 %-ni, sest turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv investor ei oleks sellist osalust tõenäoliselt omandanud (24).
(140)
Komisjoni arvates ei ole passiivne osalus laen, ent seda võib võrrelda eriti suure riskiteguriga laenuga, kuna laenuvõtja maksevõimetuse korral käsitletakse seda alles kõigi teiste nõuete, sealhulgas allutatud laenude järel.
(141)
Vastavalt põhjendusele 92 pidi äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord olema komisjoni arvates ebakindel. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt põhjendusele 92 oleks ettevõtjat tulnud seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. Lisaks sellele, et passiivne osalus ei olnud asjakohaselt tagatud, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski. Komisjoni arvates tuleb viimati nimetatud asjaolu käsitada lisaks piisava tagatise puudumisele täiendava riskitegurina, kuna ebapiisav tagatis suurendab ohtu, et laenuvõtja maksevõimetuse korral ei ole tagatiste realiseerimise raames mõne võlausaldaja nõuet võimalik otseselt rahuldada, ning nõude teisejärgulisus tähendab, et võlausaldaja nõuded rahuldatakse laenuvõtja maksevõimetuse korral alles pärast teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist, mis tähendab, et sageli ei saa kõnealune võlausaldaja oma panust üldse tagasi.
(142)
Komisjoni arvates tuleb Bike Systems, kes oli meetme võimaldamise ajal raskustes, paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. 2008. aasta viitemäärade teatises on sätestatud, et kõnealusesse väikeste tagatistega reitingukategooriasse kuuluvate ettevõtjate suhtes võib riigiabi välistamiseks olla tarvis kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjon leiab, et pidades silmas piisavate tagatiste puudumist ja passiivse osaluse teisejärgulisust, on 1 000 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine õigustatud.
(143)
Seega vastab passiivse osaluse abielemendi suurus viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja passiivse osaluse eest makstud tasu vahelisele erinevusele.
(144)
Abielemendi arvutamisel saab muutuvat 3,5 % suurust tasu komisjoni arvates arvestada vaid osaliselt, kuna see on kasumist sõltuv. Ettevõtja oli raskustes ja tema kasumiväljavaated ebakindlad. Seetõttu peab komisjon õigustatuks võtta muutuvast tasumäärast arvesse ainult pool, st 1,75 %. Abielemendi arvestamisel tuleks tegeliku tasuna arvesse võtta 8,75 % püsivat määra ja poolt 3,5 % muutuvast määrast - kokku 10,5 %. Abielement vastab niisiis ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt 10,5 % suuruse tasu vahelisele erinevusele.
(145)
Tänu meetmete 2 ja 3 raames antud tagatistele said Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oma laenud turutingimustest soodsamatel finantstingimustel. Meetmete 2 ja 3 raames saadud tagatiste abielement vastab erinevusele intressi vahel, mida Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oleksid pidanud laenu eest maksma turul (st tagatiseta laen) ja intressi vahel, mida nad tagatisega laenu eest tegelikult maksid. See erinevus peaks vastama preemiale, mida turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv käendaja oleks tagatise eest nõudnud. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid tagatiste ja nendega seotud laenude saamise ajal raskustes, võib tagatiste abielement ulatuda 100 %-ni, sest ükski rahastaja ei oleks laene ilma tagatiseta andnud (25).
(146)
Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu ja tagatisega oli komisjoni arvates seotud lisarisk, kuna ettevõtja pakkus omalt poolt vaid väga väikese garantii. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu tagatis oli garanteeritud üksnes kontserni ettevõtjate sellise käendusega, mille puhul saab käendaja vastu esitada nõude ilma võlgniku vastu hagi esitamata. Sellise käenduse majanduslik väärtus on väga väike. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena.
(147)
Seoses Biria GmbH-le antud laenu ja tagatisega tuleb märkida, et Biria GmbH pakutud garantii majanduslik väärtus oli suurem kui see oli Sachsen Zweirad GmbH pakutud garantii puhul. Sellegipoolest oli see harilikult nõutavast garantiist väiksem. Biria GmbH-le antud tagatis on garanteeritud Bike Systemsi varal põhineva 15 miljoni euro suuruse esmajärgulise hüpoteegivõlaga. Kõnealune hüpoteegivõlg on aga siiski teisejärguline ühe teise, 2 miljoni euro suuruse laenu suhtes. Esmajärgulise hüpoteegivõlaga tagati seega vaid veidi üle 50 % kogu laenusummast. Selle kohta, kui suur oleks hüpoteegivõla nõuetekohane likvideerimisväärtus, andmed paraku puuduvad. Muud garantiid - hüpoteegivõlad, nõuete loovutamine, kontserni ettevõtjate omanduses olevate kaupade tagatisomandamine ja Biria GmbH omaniku selline käendus, mille puhul saab käendaja vastu esindada nõude ilma võlgniku vastu hagi esindamata - olid väikse majandusliku väärtusega. Hoolimata pakutud garantiidest tuleb tagatist komisjoni arvates käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena.
(148)
Nagu eespool selgitatud, olid Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH tagatiste andmise ajal raskustes ning seetõttu tuleb nad paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele võidakse kõnealuses reitingukategoorias riigiabi välistamiseks väikeste tagatiste korral kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjoni arvates on Sachsen Zweirad GmbH puhul väikeste tagatiste tõttu õigustatud 800 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine. Biria GmbH tagatised olid veidi suuremad. Seetõttu on õigustatud 700 baaspunkti suurune marginaal. Mõlema ettevõtja puhul kohaldatav väiksem marginaal võrreldes passiivse osaluse suhtes kohaldatava marginaaliga tuleneb passiivse osaluse teisejärgulisusest.
(149)
Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise (meede 2) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 800 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.
(150)
Biria GmbH-le antud tagatise (meede 3) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 700 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.
6.6. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohased erandid
(151)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 107 lõikele 1 vastavad riigiabi andmist käsitleva üldise keelu erandid.
(152)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeetmed ei kujuta endast sotsiaalabi ja neid ei võimaldata üksiktarbijale; nendega ei korvata loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning nendega ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele.
(153)
Kohaldada ei saa ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandeid. Viimased seonduvad ühist huvi pakkuvate tähtsate projektide ning kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise toetamisega.
(154)
Seega jäävad järele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid ning ühenduse suunistes sätestatud asjaomased erandid.
(155)
Komisjon märgib kõigepealt, et Bike Systems asub abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a ning vastab seega ühele regionaalabi saamise tingimusele. Saksamaa ei ole hoolimata komisjoni poolt ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlustest siiski esitanud teavet, mis tõendaks, et täidetud on regionaalabi andmiseks vajalikud tingimused, nagu need on sätestatud piirkondliku riigiabi andmise juhendis (26).
(156)
Ühenduse suunistes on kirjeldatud ka teisi erandeid. Kuna abi anti 2001. aasta märtsis, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid. Komisjonil puudub teave selle kohta, et abi saab kõnealuste suuniste põhjal käsitleda ELi toimimise lepinguga kokkusobivana. Ümberkorraldusabi andmine sõltub 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt tulemusliku ümberkorralduskava rakendamisest, kusjuures vältida tuleb konkurentsi moonutamist ning abi tuleb piirata miinimumiga. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt need tingimused oleksid täidetud. Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud.
(157)
Lisaks ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada teisi suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meede ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi.
(158)
Komisjon märgib, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH asuvad abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. Kõnealuses punktis sätestatud erandid ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c esitatud piirkondlikud sätted siiski ei kehti, kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid raskustes ja abimeetmete eesmärk ei olnud kindla piirkonna majandusliku arengu soodustamine.
(159)
Komisjon järeldab, et kõnealuse abi suhtes saab kohaldada ainult ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Kuna abi anti 2003. aasta märtsis ja detsembris, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid.
(160)
Abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille kestus on võimalikult lühike ning mis taastab mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtja tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtja elujõulisuse pikemaks perioodiks. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt tagatised oleks antud kontserni elujõulisuse taastanud usaldusväärse ümberkorralduskava alusel.
(161)
Võtta tuleb ka meetmeid, mis leevendaksid nii palju kui võimalik abist tulenevaid ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele. Harilikult tähendab see seda, et ümberkorraldusetapi lõppedes piiratakse ettevõtja tegutsemist asjaomasel turul või asjaomastel turgudel. Komisjonil puuduvad andmed Biria kontserni asjaomase turu ja tema turuosa kohta. Samuti puuduvad andmed võimalike kompensatsioonimeetmete kohta, millega piiratakse ettevõtja tegutsemist turul. Näib, et Biria kontsern on ettevõtjate Checker Pig ja Bike Systems ülevõtmise järel 2001. aastal oma tegevust koguni laiendanud.
(162)
Abi suurus peab 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt olema piiratud ümberkorraldusteks tingimata vajaliku miinimumiga - seejuures võetakse arvesse ettevõtja ja osanike käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peab abisaaja andma omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise abil ümberkorralduskava teostamisse olulise panuse. Kuna abi ei antud ümberkorralduskava alusel, puuduvad komisjonil andmed abisaaja panuse suuruse kohta ning samuti selle kohta, kas abi suurus oli piiratud miinimumiga.
(163)
Vastavalt 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistele võib ümberkorraldusabi anda ainult üks kord. Kui ettevõtja on varem juba ümberkorraldusabi saanud ja kui tema ümberkorraldamisest on möödas vähem kui kümme aastat, lubab komisjon tavaliselt uut ümberkorraldusabi anda ainult erakorraliste ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH sai aprillis 1996 ja märtsis 1998 ümberkorraldusabi heakskiidetud abikava alusel ja avaliku sektori osaluse vormis kokku 1 278 200 eurot. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ümberkorraldamisest on möödas alla kümne aasta ja kuna komisjonile ei ole teada erakorralisi ja ettenägematuid asjaolusid, tagatiste andmisel järelikult ühekordse abi põhimõtet ei järgitud.
(165)
Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud.
(166)
Lisaks ei saa komisjoni arvates meetmete 2 ja 3 suhtes kohaldada muid suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meetmed ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi.
VII. JÄRELDUS
(167)
Komisjon järeldab, et gbb 1 070 732 euro suurune osalus ettevõttes Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH võetud 5,6 miljoni euro suurusele laenule antud 80 % tagatis ja Biria GmbH (hiljem Biria AG) võetud 24 875 000 euro suurusele laenule antud 80 % tagatis kujutavad endast riigiabi ja ei vasta siseturuga kokkusobivuse tingimusele.
(168)
Komisjon peab vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 nõudma, et abisaaja maksaks siseturuga kokkusobimatu abi tagasi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Saksamaa riigiabi ettevõtjatele Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nüüd MB System), Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) on siseturuga kokkusobimatu. Abi hõlmas järgmisi meetmeid.
a)
Meede 1: 2 070 732 euro suurune passiivne osalus ettevõttes Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nüüd MB System). Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse eest makstud tasu (püsiv määr pluss 50 % muutuvast määrast) vahelisele erinevusele.
b)
Meede 2: Sachsen Zweirad GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 4 480 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.
c)
Meede 3: Biria GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 19 900 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.
Artikkel 2
1. Saksamaa nõuab artiklis 1 osutatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõudmine peab toimuma viivitamata ja vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel et nimetatud õigusaktid lubavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.
3. Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi kogu ajavahemiku eest alates abi kehtima hakkamise kuupäevast kuni summa tagasimaksmise kuupäevani.
4. Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) V peatükiga.
5. Saksamaa tühistab käesoleva otsuse teatavakstegemisega kõik artiklis 1 osutatud abi väljamaksmata jäänud maksed.
Artikkel 3
1. Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Saksamaa tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.
Artikkel 4
1. Saksamaa esitab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
üksikasjalik kirjeldus meetmetest, mida on juba võetud ja mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist.
2. Saksamaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud meetmete elluviimisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Komisjoni taotluse korral esitab Saksamaa viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Saksamaa üksikasjalikku teavet abisaaja tagasimakstud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 14. detsember 2010