ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. července 2012
určené Španělsku a týkající se konkrétních opatření pro posílení finanční stability
(2012/443/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 písm. b) ve spojení s čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví možnost, aby byly vypracovány směry hospodářské politiky pro členské státy, jejichž měnou je euro.
(2)
V doporučení k národnímu programu reforem Španělska na rok 2012 a stanovisku k programu stability Španělska na období 2012-2015 (1) Rada doporučila, aby Španělsko „[u]skutečni[lo] reformu finančního sektoru a především dokonči[lo] probíhající restrukturalizaci bankovního sektoru tím, že se bude řešit situace zbývajících slabých institucí, navrh[lo] komplexní strategii s cílem účinně naložit se zděděnými aktivy v rozvahách bank a jasně vymezi[lo] přístup k financování a využití záložních opatření“.
(3)
Bohatá nabídka levného externího financování v prvním desetiletí 21. století byla ve Španělsku hybnou silou rozmachu domácí poptávky a aktiv založeného na úvěrech, který se soustředil zejména na odvětví nemovitostí. Španělský bankovní sektor byl nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v odvětví nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která následovala. V důsledku toho španělské banky, s výjimkou několika velkých a mezinárodně diverzifikovaných úvěrových institucí, do značné míry přišly o přístup k velkoobchodním trhům financování za přijatelných podmínek, a staly se tak vysoce závislými na refinancování Eurosystémem. Dopad snížení ratingu na dostupnost zajištění navíc značně omezil jejich úvěruschopnost.
(4)
Výrazný hospodářský pokles, k němuž došlo v posledních letech a který má velmi nepříznivý vliv na zaměstnanost a nezaměstnanost, podstatně zhoršil rozpočtovou situaci Španělska. Podle aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 je schodek veřejných financí v roce 2012 odhadován na 6,3 % HDP, přičemž program stability na rok 2012 a návrh zákona o rozpočtu na rok 2012 očekávaly schodek ve výši 5,3 % HDP. Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2011 na 68,5 % HDP a podle aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 se očekává, že se v roce 2012 zvýší na 80,9 % HDP a v roce 2013 na 86,8 %, za předpokladu nezměněné politiky, a ve všech letech tak překročí referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Rizika spojená s makroekonomickým scénářem a rozpočtovými cíli i s dalšími záchrannými finančními opatřeními mohou přispět k dalšímu nárůstu veřejného dluhu. Vzhledem k tomuto vývoji Rada dne 10. července 2012 vydala Španělsku v rámci postupu při nadměrném schodku doporučení, aby do roku 2014 odstranilo nadměrný schodek.
(5)
Španělské orgány přijaly k řešení problémů v bankovním sektoru řadu důležitých opatření. Patří mezi ně vyčištění rozvah bank, zvýšení minimálních kapitálových požadavků, restrukturalizace odvětví spořitelen a výrazné zvýšení požadavků na vytváření opravných položek k úvěrům souvisejícím s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy. Uvedená opatření však nestačila ke zmírnění tržního tlaku.
(6)
V únoru 2011 španělské orgány zvýšily minimální poměr kapitálu („capital principal“) na 8 % rizikově vážených aktiv bank a stanovily bankám lhůtu do září 2011, aby této nové úpravě vyhověly. Pro banky, které jsou závislejší na velkoobchodním financování a pro které je typický omezený přístup na trh, byl minimální poměr kapitálu zvýšen na 10 %. V únoru a květnu 2012 nové právní předpisy nařídily bankám, aby si vytvářely vyšší opravné položky a kapitálové rezervy vůči možným ztrátám ze splácených i nesplácených úvěrů pocházejících z aktiv v odvětví nemovitostí a stavebnictví vytvořených v minulosti. Celkový očekávaný objem těchto nových požadavků na opravné položky činí přibližně 84 miliard EUR.
(7)
K dubnu 2012 dosahoval celkový hrubý finanční příspěvek španělského státu (bez záruk na vydání dluhopisů) přibližně 15 miliard EUR. Kapitálová podpora byla poskytnuta prostřednictvím Fondu pro řádnou restrukturalizaci bank (Fondo de restructuración ordenada bancaria, FROB) s kapitálem ve výši 15 miliard EUR, z čehož 9 miliard EUR již bylo splaceno. Stát rovněž poskytl záruky za přednostní dluhopisy vydané bankami ve výši okolo 86 miliard EUR (z této celkové částky jsou dosud nevyužité záruky ve výši asi 58 miliard EUR). Přestože FROB dosud zbývala kapacita ve výši trojnásobku jeho kapitálového přídělu, nebude podpora veřejného sektoru postačovat k tomu, aby poskytla dostatečně velkou podporu pro požadované systémové vyčištění bankovního sektoru.
(8)
Obavy ohledně potřeby další rekapitalizace bankovního sektoru přispěly ke zvyšujícímu se tržnímu tlaku na španělské vládní dluhopisy. Na přelomu června a července 2012 výnosy státních dluhopisů značně překročily 500 bazických bodů, a zvýšily tak náklady na financování španělského státu. Kvůli rostoucí úrokové zátěži je úkol konsolidace veřejných financí ve Španělsku a nápravy nadměrného schodku ještě obtížnější. Komplexní restrukturalizace a rekapitalizace bankovního sektoru je proto významnou součástí zmenšování tlaku na veřejné finance.
(9)
Dne 25. června 2012 španělské orgány oficiálně požádaly o finanční pomoc v souvislosti s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací španělského bankovního sektoru. O pomoc se žádá na základě podmínek finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského nástroje finanční stability. Poskytovaná pomoc je podmíněna specifickými závazky finančního sektoru, jak je stanoveno v memorandu o porozumění sjednaném mezi španělskou vládou a Komisí ve spojení s Evropskou centrální bankou (ECB) a Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) za technického přispění Mezinárodního měnového fondu (MMF). Zahrne jak podmínky zaměřené na banky, v souladu s pravidly o státní podpoře, a horizontální podmínky. Souběžně bude Španělsko povinno plně dodržovat své závazky a povinnosti v rámci postupu při nadměrném schodku a doporučení k nápravě makroekonomické nerovnováhy v rámci evropského semestru.
(10)
Zvýšení dlouhodobé odolnosti španělského bankovního sektoru má zásadní význam pro zachování finanční stability ve Španělsku a zamezení rozšíření finančních obtíží na ostatní ekonomiky eurozóny, a tedy pro zabránění nepříznivým důsledkům pro řádné fungování ekonomiky a hospodářské a měnové unie. Zásadní opatření dosud přijatá k řešení těchto problémů nebyla zcela dostačující. Jsou proto nutná další opatření. Španělsko by zejména mělo provést další specifická opatření, která budou účinně řešit aktiva z minulosti, obnoví tržní financování, sníží závislost bank na likviditní podpoře centrální banky a posílí mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení.
(11)
V rámci celkové strategie má klíčový význam účinné řešení problému aktiv z minulosti tím, že se bude požadovat jednoznačné vyjmutí problematických aktiv bank, které jsou příjemci podpory, z jejich rozvah. To by se mělo týkat zejména úvěrů souvisejících s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy. Takové vyjmutí by odstranilo zbylé pochyby o kvalitě rozvah bank a umožnilo by jim lépe vykonávat jejich funkci finančního zprostředkování.
(12)
Zvýšení transparentnosti rozvah bank tímto způsobem může dále usnadnit řádné zmenšení expozice bank vůči odvětví nemovitostí, obnovilo by tržní financování a snížilo závislost bank na likviditní podpoře centrální banky.
(13)
Pro zajištění řádného rámce pro španělský bankovní sektor je nutné posílit mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení. Efektivní strategie by měla zahrnovat změny zaměřené na posílení regulačního a dohledového rámce se zohledněním zkušeností z finanční krize. V souladu s osvědčenými mezinárodními postupy by také měly být posíleny mechanismy správy a řízení společností,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Komise se po konzultaci s ECB, EBA a MMF dohodla se španělskými orgány na konkrétních podmínkách politiky finančního sektoru spojených s finanční pomocí. Tyto podmínky jsou stanoveny v memorandu o porozumění, jež podepíše Komise a španělské orgány. Podrobné finanční podmínky jsou stanoveny ve smlouvě o finanční pomoci.
Španělsko přiměřeně rekapitalizuje a důkladně restrukturalizuje svůj bankovní systém. V tomto smyslu Španělsko vyvine za koordinace s Komisí a za konzultace s ECB strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost španělských bank, která určí, jak zajistit schopnost bank působit bez další státní podpory. Uvedená strategie bude upřesněna v memorandu o porozumění, přičemž v ní budou podrobněji rozpracovány politické podmínky zakotvené v tomto rozhodnutí.
2. Klíčovými složkami této strategie jsou reforma slabých segmentů španělského bankovního sektoru a posílení regulačního a dohledového rámce bankovního sektoru.
3. Reforma slabých segmentů španělského bankovního sektoru sestává z těchto tří prvků:
a)
určení kapitálových potřeb jednotlivých bank pomocí komplexního přezkumu kvality aktiv bankovního sektoru a zátěžových testů jednotlivých bank na základě uvedeného přezkumu kvality aktiv. Podle výsledků zátěžových testů budou banky, které potřebují kapitálovou injekci, rozděleny do tří různých skupin. Každá skupina bude muset předložit plán restrukturalizace a plán řešení problémů, jakož i veškerá doplňující a následná opatřenív souladu s memorandem o porozumění;
b)
rekapitalizace, restrukturalizace nebo řádné řešení problémů slabých bank na základě plánů řešení případného nedostatku kapitálu identifikovaného zátěžovým testem. Tyto plány budou vycházet ze zásad životaschopnosti ve spojení s minimalizací nákladů pro daňové poplatníky (sdílení zátěže) a s omezením narušení hospodářské soutěže. Za tímto účelem Španělsko přijme právní předpisy s cílem i) umožnit provádění opatření s podřízenými závazky, včetně závazných způsobů sdílení zátěže, ii) posílit rámec pro řešení problémů bank tak, aby obsahoval odpovídající pravomoci k řešení problémů pro FROB a Fond pro záruku vkladů (Fondo de Garantía de Dépositos, FGD), a to při zohlednění regulačního návrhu EU týkajícího se řízení krizí a řešení problémů bank, včetně zvláštních nástrojů pro řešení stiuace neživotaschopných bank;
c)
u bank, kterým je pro jejich rekapitalizaci poskytována veřejná podpora, oddělení aktiv a převod znehodnocených aktiv na externí společnost spravující aktiva s cílem dosáhnout realizace jejich dlouhodobé hodnoty. Španělsko za podrobných konzultacích s Komisí, ECB a EBA a za technické pomoci MMF vypracuje komplexní legislativní rámec pro zřízení a fungování společnosti spravující aktiva tak, aby tato mohla být plně zprovozněna v listopadu 2012.
4. V zájmu zajištění řádného rámce pro bankovní sektor Španělsko rovněž posílí regulační a dohledový rámec, správu a řízení. Strategie a podmíněnost, komplexně upravená v memorandu o porozumění, zahrnují mimo jiné tato opatření:
a)
španělským úvěrovým institucím se uloží povinnost zvýšit poměr svého kmenového kapitálu tier 1 nejméně na 9 % podle definice kapitálu stanovené v rámci přezkumu rekapitalizace provedeného EBA;
b)
španělským úvěrovým institucím se uloží povinnost od 1. ledna 2013 uplatňovat definici kapitálu stanovenou nařízením o kapitálových požadavcích;
c)
přezkoumá se právní rámec pro opravné položky k úvěrům. Španělské orgány na základě zkušeností z finanční krize zejména předloží návrhy na reformu stálého rámce pro opravné položky k úvěrům se zohledněním dočasných opatření zavedených v minulých měsících, jakož i rámce EU pro účetnictví;
d)
provozní nezávislost Banco de España se dále posílí; v souladu s mezinárodními doporučeními a standardy se na Banco de España převedou pravomoci ministerstva hospodářství k ukládání sankcí a vydávání licencí ve vztahu k bankovnímu sektoru;
e)
na základě interního auditu se dále posílí dohledové postupy Banco de España;
f)
v zájmu zamezení možným střetům zájmu se přezkoumají mechanismy správy a řízení agentur finanční záchranné sítě (FROB a FGD);
g)
posílí se pravidla správy a řízení odvětví spořitelen a bank ve vlastnictví spořitelen;
h)
ochrana spotřebitelů a právní předpisy v oblasti cenných papírů se změní tak, že se omezí prodej nástrojů podřízeného dluhu (nebo nástrojů nekrytých FGD) bankami nekvalifikovaným neprofesionálním klientům, a posílí se sledování dodržování předpisů příslušnými orgány;
i)
budou přijata opatření k minimalizaci nákladů restrukturalizace bank pro daňové poplatníky. Po rozdělení ztrát držitelům kapitálových podílů budou španělské orgány vyžadovat opatření ke sdílení nákladů od držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu v bankách, které obdrží kapitál z veřejných prostředků;
j)
budou přijaty závazky ke stanovení horních hranic platů členů řídících a dozorčích rad všech bank, které obdrží pomoc státu;
k)
zdokonalí se veřejný registr dlužníků.
5. Orgány poskytují Komisi, ECB, EBA a MMF za podmínek přísné důvěrnosti údaje nezbytné ke sledování bankovního sektoru.
6. Komise bude ve spojení s ECB a EBA pravidelně ověřovat, zda jsou plněny politické podmínky, na něž je finanční pomoc vázána, na základě misí a pravidelných čtvrtletních zpráv španělských orgánů. Činnosti FROB v rámci programu budou pravidelně sledovány.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 23. července 2012.
NÕUKOGU OTSUS,
23. juuli 2012,
mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks
(2012/443/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 136 lõike 1 punkti b koostoimes artikli 126 lõikega 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktis b nähakse ette võimalus kehtestada majanduspoliitilised suunised liikmesriikide tarvis, mille rahaühik on euro.
(2)
Oma soovituses, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012-2015) kohta, (1) soovitas nõukogu Hispaanial võtta meetmeid, et „rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n.ö päritud varadega ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks.”
(3)
Välisrahastamise küllaldane kättesaadavus madalate kulude juures 2000. aastatel hoogustas krediidil põhinevat sisenõudlust ja varahindade buumi Hispaanias, mille keskmes oli eelkõige kinnisvarasektor. Mulli lõhkemine kinnisvara- ja ehitussektoris ja sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud Hispaania pangandussektorit. Seetõttu on Hispaania pangad, välja arvatud mõned suured ja rahvusvaheliselt mitmekülgsed krediidiasutused, kaotanud suurel määral juurdepääsu hulgirahastamise turgudele soodsatel tingimustel ning sattunud seega tõsisesse sõltuvusse eurosüsteemipoolsest refinantseerimisest. Lisaks on nende krediidivõime äärmiselt piiratud reitingute alandamisest tingitud mõju tõttu tagatiste kättesaadavusele.
(4)
Viimaste aastate suur majanduslangus, mis mõjutab negatiivselt tööhõivet ja töötust, on märkimisväärselt halvendanud Hispaania eelarvepositsiooni. Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012. aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava puudujäägiga 5,3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5 %-ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise stsenaariumi korral 2012. aastal eeldatavalt 80,9 %-ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %-ni, ületades seega igal aastal aluslepingukohase kontrollväärtuse. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist. Selliseid arengusuundi silmas pidades esitas nõukogu 10. juulil 2012 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Hispaaniale soovituse likvideerida valitsev ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2014.
(5)
Hispaania ametiasutused on juba võtnud olulisi meetmeid pangandussektori probleemide lahendamiseks. Meetmed hõlmavad pankade bilansside puhastamist, miinimumkapitali nõuete suurendamist, hoiupangasektori restruktureerimist ning kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude jaoks reservide loomise nõuete märkimisväärset suurendamist. Kõnealused meetmed ei ole aga turusurve vähendamiseks piisavaks osutunud.
(6)
2011. aasta veebruaris tõstsid Hispaania ametiasutused kapitali suhtarvu miinimummäära nõuet („kapitali põhimõte”) 8 %-ni panga riskiga kaalutud varadest ning andsid pankadele uue määruse nõuete täitmiseks aega kuni 2011. aasta septembrini. Nende pankade jaoks, kes sõltuvad rohkem pankadevahelisest rahastamisest ning keda iseloomustab piiratud juurdepääs turule, suurendati kapitali suhtarvu miinimummäära 10 %-ni. 2012. aasta veebruaris ja mais nõuti uute õigusaktide kohaselt pankadelt suuremate eraldiste ja kapitalipuhvrite loomist nende bilanssi jäänud ehitus- ja kinnisvaraobjektide nii viivises mitteolevate laenude kui ka viivislaenudega kaasnevate võimaliku kahju suhtes. Reservide loomise uute nõuete eeldatav kogusumma oli ligikaudu 84 miljardit eurot.
(7)
Alates 2012. aasta aprillist moodustas Hispaania riigi rahaline brutotoetus (välja arvatud võlakirjade emiteerimise tagatised) kokku ligikaudu 15 miljardit eurot. Kapitalitoetust anti pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi kaudu, mille kapital oli 15 miljardit eurot, millest 9 miljardit eurot oli juba makstud. Riik on ka pakkunud 86 miljardi euro väärtuses tagatisi pankade eelisvõlakirjadele (sellest kogusummast on umbes 58 miljardit eurot tagasi maksmata). Kuigi pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi rahastamissuutlikkus oli veel kolm korda suurem sellele allokeeritud kapitalist, ei piisa avaliku sektori kättesaadavast toetusest selleks, et pakkuda piisavalt kaitset pangandussektori kogu süsteemi haarava nõutava puhastamise jaoks.
(8)
Mure pangandussektori edasise rekapitaliseerimise üle on põhjustanud Hispaania riigi võlakirjadele avalduva turusurve süvenemise. Riigivõlakirjade tulusus on saavutanud taseme, mis ületab kaugelt 500 baaspunkti (2012. aasta juuni teises pooles ja juuli esimeses pooles), mis on tõstnud Hispaania riigi rahastamiskulusid. Suurenev intressikoormus muudab riigi rahanduse tasakaalustamise ja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise küsimuse veelgi keerukamaks. Pangandussektori ulatuslik restruktureerimine ja rekapitaliseerimine on riigi rahandusele avalduva surve vähendamisel olulised elemendid.
(9)
25. juunil 2012 taotlesid Hispaania ametiasutused ametlikult rahalist abi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi finantseerimisasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Osutatava abi suhtes kehtivad finantssektorit käsitlevad konkreetsed tingimused, nagu on ette nähtud Hispaania valitsuse ja Euroopa Komisjoni (kes tegi koostööd Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega ning sai tehnilist abi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis. Need hõlmavad nii riigiabi eeskirjadele vastavaid pangaspetsiifilisi tingimusi kui ka horisontaalseid tingimusi. Samal ajal peab Hispaania täitma täielikult oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohased kohustused ja järgima soovitusi, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust Euroopa poolaasta raames.
(10)
Hispaania pangandussektori pikaajalise vastupidavuse tõhustamine on väga oluline selleks, et säilitada finantsstabiilsus Hispaanias ja piirata stressiolukorra levimist muudesse euroala majandustesse ning hoida ära negatiivset mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohasele toimimisele. Probleemide lahendamiseks seni võetud märkimisväärsetest meetmetest ei piisa. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Täpsemalt peaks Hispaania võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid selleks, et tulemuslikult tegeleda n.ö päritud varadega, taastada turupõhine rahastamine, vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest ja tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme.
(11)
Üldstrateegia osana on oluline tegeleda n.ö päritud varadega, nõudes, et abi saavate pankade probleemsed varad eraldatakse selgelt pankade bilanssidest. See peaks eelkõige kehtima kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude kohta. Eraldatus kõrvaldaks mis tahes kahtlused pankade bilansside kvaliteedi suhtes ja võimaldaks neil paremini täita oma finantsvahendusfunktsiooni.
(12)
Lisaks võib pankade bilansside läbipaistvuse parandamine nimetatud viisil hõlbustada pangariskide nõuetekohast maandamist seoses kinnisvarasektoriga, taastada turupõhine rahastamine ja vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest.
(13)
Selleks et tagada Hispaania pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tuleb tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. Tulemuslik strateegia peaks koosnema muudatustest, mille eesmärk on tõhustada õigus- ja järelevalveraamistikku lähtuvalt finantskriisi õppetundidest. Lisaks tuleb parandada äriühingu üldjuhtimise tava kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Komisjon on Euroopa Keskpanga, Euroopa Pangandusjärelevalve ja Rahvusavahelise Valuutafondiga konsulteerides leppinud Hispaania ametivõimudega kokku finantsabiga seotud konkreetsed finantssektori poliitika tingimused. Need tingimused on esitatud Euroopa Komisjoni ja Hispaania ametivõimude allkirjastatavas vastastikuse mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantsalased tingimused sätestatakse rahalise abi süsteemi lepingus.
Hispaania rekapitaliseerib nõuetekohaselt oma pangandussüsteemi ja restruktureerib selle põhjalikult. Sellega seoses töötab Hispaania koostöös komisjoniga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga välja Hispaania pankade tulevast struktuuri, toimimist ja elujõulisust käsitleva strateegia, milles määratakse kindlaks tingimused, et tagada nende tegutsemine ilma edasise riigipoolse abita. Seda strateegiat käsitletakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis, arendades edasi käesolevas otsuses sätestatud poliitilisi tingimusi.
2. Strateegia põhielementideks on Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine ning pangandussektori õigus- ja järelevalveraamistike tugevdamine.
3. Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine koosneb järgmisest kolmest elemendist:
a)
pankade individuaalsete kapitalivajaduste väljaselgitamine pangandussektori varade kvaliteedi põhjaliku hindamise ja nimetatud hindamise alusel iga panga puhul eraldi läbiviidava stressitesti alusel. Stressitesti tulemuste põhjal jagatakse kapitalisüsti vajavad pangad kolme rühma. Iga rühma suhtes kehtib kohustus esitada restruktureerimise ja probleemide lahendamise kava ning võtta kõik täiendavad ja järgnevad meetmed, nagu on esitatud vastastikuse mõistmise memorandumis;
b)
nõrkade pankade rekapitaliseerimine, restruktureerimine ja/või probleemide nõuetekohane lahendamine lähtuvalt stressitestis tuvastatud kapitalidefitsiidi kõrvaldamise kavadest. Need kavad põhinevad elujõulisuse, maksumaksjate kulude minimeerimise (koormuse jagamine) ja konkurentsi moonutamise piiramise põhimõtetel. Sel eesmärgil võtab Hispaania vastu õigusaktid, et i) võimaldada läbi viia allutatud kohustuste menetlus, sealhulgas kohustuslikku laadi koormuse jagamine, ii) täiustada pangakriiside lahendamise raamistikku, et hõlmata selles pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi ja hoiuste tagamise fondi asjaomased kriiside lahendamise volitused, võttes arvesse ELi õigusakti ettepanekut kriisijuhtimise ja pangakriiside lahendamise kohta, sealhulgas mitteelujõuliste pankade probleemide lahendamise erivahendeid;
c)
varade eraldamine neis pankades, mis saavad oma rekapitaliseerimispüüeteks ja langenud väärtusega varade ülekandmiseks muule varahaldusettevõtjale riigi toetust, et saavutada oma tegelik pikaajaline väärtus. Hispaania koostab komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega tihedalt konsulteerides ning Rahvusvahelise Valuutafondi tehnilise abiga kõikehõlmava õigusraamistiku varahaldusettevõtja asutamiseks ja tegevuseks, et see oleks täielikult toimiv 2012. aasta novembriks.
4. Selleks et tagada pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tugevdab Hispaania ka õigus- ja järelevalveraamistikke, samuti juhtimist. Strateegia ja tingimused, mida käsitletakse üksikasjalikult vastastikuse mõistmise memorandumis, hõlmavad muu hulgas järgmisi meetmeid:
a)
Hispaania krediidiasutused peavad suurendama esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu vähemalt 9 %-ni kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve rekapitaliseerimiskavas sätestatud mõiste „kapital” määratlusega;
b)
alates 1. jaanuarist 2013 peavad Hispaania krediidiasutused kohaldama kapitalinõuete määruses sõnastatud kapitali mõistet;
c)
laenukahjumi reservide õiguslik raamistik vaadatakse uuesti läbi. Finantskriisi õppetundidest lähtuvalt teevad Hispaania ametiasutused ettepanekuid laenukahjumit käsitleva püsiva raamistiku uuendamiseks, arvestades viimastel kuudel kehtestatud ajutisi meetmeid ja ELi raamatupidamisarvestuse raamistikku;
d)
Banco de España tegevuse sõltumatust tuleb veelgi suurendada; kooskõlas rahvusvaheliste soovituste ja standarditega antakse majandusministeeriumi sanktsioonide kehtestamise ja litsentsimisvolitused seoses pangandussektoriga üle Banco de Españale;
e)
Banco de España järelevalvemenetlust tõhustatakse siseauditist lähtuvalt veelgi enam;
f)
finantsturvalisust tagavate asutuste (FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring) ja DGF (Deposit Guarantee Fund)) halduskord vaadatakse läbi potentsiaalse huvide konflikti vältimiseks;
g)
hoiupangasektori ja hoiupankade omandis olevate pankade juhtimise korda tõhustatakse;
h)
muudetakse tarbijakaitset ja väärtpabereid käsitlevaid õigusakte, et piirata allutatud võlainstrumentide (või hoiuste tagamise fondi kohaldamisalasse mittekuuluvate instrumentide) müüki pankade poolt asjatundmatutele jaeklientidele, ning tugevdatakse ametiasutuste teostatavat nõuetele vastavuse järelevalvet;
i)
astutakse samme, et minimeerida pankade restruktureerimisest tulenevaid kulusid maksumaksjatele. Pärast kahjumi jagamist aktsionäridele nõuavad Hispaania ametivõimud riigi toetust saavates pankades hübriidkapitali instrumentide omanikelt ja allutatud võlainstrumentide omanikelt koormuse jagamise meetmete võtmist;
j)
võetakse kohustus kehtestada kõigi riigi toetust saanud pankade juhatuste ja nõukogude liikmete palgatasemete ülemmäära;
k)
tõhustatakse riiklikke krediidiregistreid.
5. Ametiasutused esitavad komisjonile, Euroopa Keskpangale, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Rahvusvahelisele Valuutafondile rangete konfidentsiaalsusnõuete alusel andmeid, mis on vajalikud pangandussektori järelevalve teostamiseks.
6. Komisjon kontrollib Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega koostööd tehes regulaarselt, et täidetakse finantsabi andmisega seotud poliitilisi tingimusi, korraldades külastusi ja lähtudes Hispaania ametivõimude poolt regulaarselt iga kvartali kohta esitatavatest aruannetest. Programmi raames läbiviidava pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi tegevuse üle teostatakse regulaarset järelevalvet.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.
Brüssel, 23. juuli 2012