ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 31. prosince 2010
o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvcích na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Eesti Pank
(ECB/2010/34)
(2011/23/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 30.1, 30.3, 48.1 a 48.2 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (1) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.
(2)
Článek 48.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna splatit svůj upsaný podíl na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB) ve stejném rozsahu jako národní centrální banky ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Podle článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3) činí vážený podíl Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu ECB 0,1790 %. Eesti Pank již splatila část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s článkem 1 rozhodnutí ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (4).
(3)
Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/26 ze dne 13. prosince 2010 o zvýšení základního kapitálu Evropské centrální banky (5) se s účinkem od 29. prosince 2010 zvyšuje základní kapitál ECB o 5 miliard EUR z 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR. Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (6), má být zvýšený základní kapitál splacen ve třech stejných ročních splátkách.
(4)
Eesti Pank by tedy měla splatit zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB ve výši 18 539 259,01 EUR takto: 3. ledna 2011 částku 9 589 259,01 EUR, která je výsledkem násobku upsaného základního kapitálu ECB k 28. prosinci 2010 (5 760 652 402,58 EUR) a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu (0,1790 %) po odečtení části jejího podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která byla již splacena v souladu s rozhodnutím ECB/2010/27, a dále částku 8 950 000,00 EUR, která je výsledkem násobku částky, o kterou se zvyšuje upsaný základní kapitál ECB (5 miliard EUR), a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu. Eesti Pank by měla částku 8 950 000,00 EUR uhradit ve třech stejných splátkách. První splátka má být uhrazena spolu s částkou 9 589 259,01 EUR a další dvě splátky, každá ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
(5)
Článek 48.1 ve spojení s článkem 30.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je též povinna převést na ECB devizové rezervy. Podle článku 48.1 statutu ESCB se výše těchto převodů určuje násobkem hodnoty devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřené v eurech podle platných směnných kurzů, a poměru mezi počtem podílů upsaných dotyčnou národní centrální bankou a počtem podílů již splacených národními centrálními bankami ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Při určování „devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 převedeny na ECB“, je třeba náležitě zohlednit předchozí úpravy klíče pro upisování základního kapitálu ECB (7) podle článku 29.3 statutu ESCB a rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB podle článku 48.3 statutu ESCB (8). Podle rozhodnutí ECB/2008/27 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (9) proto činí hodnota devizových rezerv, které již byly podle článku 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřená v eurech, 145 853 596,60 EUR.
(6)
Devizové rezervy, které má Eesti Pank převést, by měly být v japonských jenech a zlatě anebo by měly být v japonských jenech a zlatě denominovány.
(7)
Článek 30.3 statutu ESCB stanoví, že ECB je povinna připsat ve prospěch každé národní centrální banky členského státu, jehož měnou je euro, pohledávku ve výši devizových rezerv, jež tato národní centrální banka převedla na ECB. Ustanovení o denominaci a úročení pohledávek, které již byly připsány ve prospěch národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (10), by se měla vztahovat též na denominaci a úročení pohledávek Eesti Pank.
(8)
Článek 48.2 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna přispívat do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci roku, který předcházel roku zrušení výjimky. Výše tohoto příspěvku se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB.
(9)
Analogicky k článku 3.5 jednacího řádu Evropské centrální banky (11) měl guvernér Eesti Pank možnost vznést připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„devizovými rezervami“ zlato nebo hotovost;
b)
„zlatem“ troyské unce ryzího zlata ve formě zlatých cihel (London Good Delivery) podle standardů London Bullion Market Association;
c)
„hotovostí“ zákonná měna Japonska (japonský jen).
Článek 2
Výše a způsob splacení základního kapitálu
1. Eesti Pank splatí zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která činí 18 539 259,01 EUR.
2. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 první splátku ve výši 12 572 592,35 EUR zvláštním převodem prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2). Eesti Pank uhradí dvě další splátky, každou ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
3. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 zvláštním převodem prostřednictvím TARGET2 úrok z částky splatné ECB podle odstavce 2 první věty přirostlý za dny 1. a 2. ledna 2011. Tento úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 3
Převod devizových rezerv
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s tímto článkem a opatřeními přijatými na jeho základě převede Eesti Pank na ECB částku devizových rezerv denominovaných v japonských jenech a zlatě rovnající se částce 145 853 596,60 EUR takto:
Částka japonských jenů v hotovosti vyjádřená v eurech
Hodnota zlata vyjádřená v eurech
Celková částka vyjádřená v eurech
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Částka devizových rezerv vyjádřená v eurech, kterou má Eesti Pank převést podle odstavce 1, se vypočte na základě směnných kurzů mezi eurem a japonským jenem stanovených v rámci 24hodinového písemného konzultačního řízení mezi Eurosystémem a Eesti Pank dne 31. prosince 2010 a v případě zlata na základě ceny v amerických dolarech za troyskou unci ryzího zlata stanovené v rámci určování ceny zlata v Londýně (London gold fixing) v 10:30 londýnského času dne 31. prosince 2010.
3. ECB potvrdí Eesti Pank co možná nejdříve částku vypočtenou podle odstavce 2.
4. Eesti Pank převede na ECB japonské jeny v hotovosti.
5. Převod hotovosti se uskuteční na účty, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod hotovosti na ECB je 4. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
6. Hodnota zlata, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s odstavcem 1, se co nejvíce blíží částce 21 878 039,49 EUR, avšak tuto částku nepřesáhne.
7. Eesti Pank převede zlato uvedené v odstavci 1 v neinvestované podobě na účty a místa, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod zlata na ECB je 6. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
8. Převede-li Eesti Pank zlato na ECB v hodnotě nižší, než je částka stanovená v odstavci 1, převede 6. ledna 2011 částku hotovosti v japonských jenech odpovídající výslednému rozdílu na účet ECB, který určí ECB. Tato hotovost v japonských jenech netvoří součást devizových rezerv denominovaných v japonských jenech, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s levým sloupcem tabulky uvedené v odstavci 1.
9. Případný rozdíl mezi celkovou částkou vyjádřenou v eurech, která je uvedena v odstavci 1, a částkou uvedenou v čl. 4 odst. 1 se vyrovná v souladu s dohodou ze dne 31. prosince 2010 mezi Eesti Pank a Evropskou centrální bankou o pohledávce připsané Evropskou centrální bankou ve prospěch Eesti Pank podle článku 30.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (12).
Článek 4
Denominace, úročení a splatnost pohledávek ve výši příspěvků
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a za podmínek úpravy týkající se dnů vypořádání převodů devizových rezerv v článku 3 připíše ECB ve prospěch Eesti Pank pohledávku denominovanou v eurech ve výši celkové částky jejího příspěvku na devizové rezervy vyjádřené v eurech. Tato pohledávka činí 103 115 678,01 EUR.
2. Pohledávka, kterou ECB připíše ve prospěch Eesti Pank, se úročí ode dne vypořádání. Úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se 85 % mezní úrokové sazby, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
3. Pohledávka se úročí na konci každého účetního roku. ECB čtvrtletně informuje Eesti Pank o souhrnné částce.
4. Pohledávka se nesplácí.
Článek 5
Příspěvky na rezervní fondy a rezervy ECB
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s čl. 3 odstavci 5 a 6 přispívá Eesti Pank do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci 2010.
2. Výše příspěvku Eesti Pank se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB. Odkazy v článku 48.2 na „počet podílů upsaných dotyčnou centrální bankou“ a na „počet podílů již splacených ostatními centrálními bankami“ se vztahují na vážený podíl Eesti Pank a vážené podíly národních centrálních bank ostatních členských států, jejichž měnou je euro, v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle rozhodnutí ECB/2008/23.
3. Pro účely odstavce 1 zahrnují pojmy „rezervní fondy ECB“ a „rezervy rovnocenné rezervním fondům“ všeobecný rezervní fond ECB, zůstatky na účtech přecenění a rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika, rizika tržních cen a rizika souvisejícího s cenou zlata.
4. ECB vypočítá a potvrdí Eesti Pank výši jejího příspěvku podle odstavce 1 nejpozději v první pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů.
5. V druhý pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů Eesti Pank uhradí ECB prostřednictvím TARGET2:
a)
částku splatnou ve prospěch ECB podle odstavce 4 a
b)
úrok z částky splatné ve prospěch ECB podle odstavce 4 přirostlý za období od 1. ledna 2011 do dne platby.
6. Úrok podle odst. 5 písm. b) se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil Eurosystém při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 6
Pravomoci
1. Výkonná rada ECB vydává v potřebném rozsahu pokyny Eesti Pank s cílem upřesnit a provést jakákoli ustanovení tohoto rozhodnutí a stanovit vhodná opatření k řešení případných problémů.
2. Veškeré pokyny Výkonné rady podle odstavce 1 se neprodleně oznamují Radě guvernérů a Výkonná rada se řídí rozhodnutím, které Rada guvernérů v dané věci přijme.
Článek 7
Závěrečné ustanovení
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. prosince 2010.
EUROOPA KESKPANGA OTSUS,
31. detsember 2010,
kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemaksete kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Eesti Panga poolt
(EKP/2010/34)
(2011/23/EL)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 30.1, 30.3, 48.1 ja 48.2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsuse 2010/416/EL (vastavalt asutamislepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (1) artikli 1 kohaselt täidab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (2) artiklis 4 tema suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.
(2)
Põhikirja artikli 48.1 kohaselt maksab selle liikmesriigi keskpank, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, oma osa Euroopa Keskpanga (EKP) märgitud kapitalist sisse samal määral kui teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad. 12. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2008/23 (riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses) (3) artikli 2 kohaselt on Eesti Panga osakaal EKP kapitali märkimise aluses 0,1790 %. Eesti Pank on oma osa EKP kapitalis osaliselt sisse maksnud 13. detsembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/28 (Euroopa keskpanga kapitali sissemaksmise kohta euroalaväliste riikide keskpankade poolt) (4) artikli 1 kohaselt.
(3)
13. detsembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/26 (Euroopa Keskpanga kapitali suurendamise kohta) (5) artikli 1 kohaselt suurendatakse EKP kapitali 5 000 miljoni euro võrra, 5 760 652 402,58 eurolt 10 760 652 402,58 eurole alates 29. detsembrist 2010. 13. detsembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/27 (Euroopa Keskpanga suurendatud kapitali sissemaksmise kohta liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade poolt) (6) artikli 1 kohaselt tuleb suurendatud kapital sisse maksta kolmes võrdses osas.
(4)
Seega peab Eesti Pank sisse maksma oma maksmata osa Euroopa Keskpanga märgitud kapitalis, mis on 18 539 259,01 eurot, järgmiselt: 3. jaanuaril 2011 summa 9 589 259,01 eurot, mis on saadud, korrutades EKP 28. detsembril 2010 märgitud kapitali (5 760 652 402,58 eurot) Eesti Panga osakaaluga kapitali märkimises (0,1790 %), millest lahutatakse EKP märgitud kapitali sissemakstud osa otsuse EKP/2010/27 kohaselt, ja täiendava summa 8 950 000,00 eurot, mis on saadud, korrutades EKP märgitud kapitali suurendatud osa (5 000 000 000 eurot) Eesti Panga osakaaluga kapitali märkimises. Eesti Pank peab viimasena osutatud summa sisse maksma kolmes võrdses osas. Esimene osa tuleb maksta koos 9 589 259,01-eurose maksega ja teised kaks osa kumbki summas 2 983 333,33 eurot kaks tööpäeva enne TARGET2 viimast tööpäeva 2011. ja 2012. aastal.
(5)
EKPSi põhikirja artikkel 48.1 sätestab koosmõjus artikliga 30.1, et selle liikmesriigi keskpank, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, peab EKP-le üle kandma ka välisvaluutareservi. EKPSi põhikirja artikli 48.1 kohaselt määratakse ülekantava summa suurus, korrutades artikli 30.1 alusel EKP-le juba üle kantud välisvaluutareservi kehtiva vahetuskursi alusel määratud väärtuse eurodes asjaomase keskpanga märgitud osade arvu ja teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade poolt sissemakstud osade arvu suhtega. Artikli 30.1 alusel EKP-le juba üle kantud välisvaluutareservi kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelmisi EKPSi põhikirja artikli 29.3 alusel toimunud EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimisi (7) ja EKPSi põhikirja artikli 48.3 alusel toimunud EKP kapitali suurendamisi (8). Seetõttu ja kooskõlas 12. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/27, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks, (9) on EKP-le EKPSi põhikirja artikli 30.1 alusel juba üle kantud välisvaluutareservi väärtus 145 853 596,60 eurot.
(6)
Eesti Panga ülekantav välisvaluutareserv peab olema Jaapani jeenides ja kullas või olema vääringustatud Jaapani jeenides ja kullas.
(7)
EKPSi põhikirja artikli 30.3 kohaselt krediteerib EKP iga eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi keskpanka tema poolt EKP-le üle kantud välisvaluutareserviga võrdse nõude ulatuses. Sätteid, mis käsitlevad eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankadele juba krediteeritud nõuete vääringustamist ja tasustamist, (10) tuleb kohaldada ka Eesti Panga nõude vääringustamise ja tasustamise suhtes.
(8)
EKPSi põhikirja artikli 48.2 kohaselt teeb selle liikmesriigi keskpank, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, sissemakse EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud eraldistesse ja summadesse, mis määratakse reservidesse ja eraldistesse vastavalt kasumiaruandele, mis on koostatud erandi tühistamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga. Sissemakse summa määratakse kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 48.2.
(9)
Analoogia põhjal Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 3.5 (11) on Eesti Panga presidendil olnud võimalus esitada käesoleva otsuse kohta tähelepanekuid enne selle vastuvõtmist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „välisvaluutareservid”- kuld või sularaha;
b) „kuld”- puhas kuld troiuntsides London Good Delivery kangides vastavalt Londoni Kulla- ja Hõbedaturu Liidu (London Bullion Market Association) määratlusele;
c) „sularaha”- Jaapani seaduslik maksevahend (Jaapani jeen).
Artikkel 2
Kapitali sissemakse ulatus ja vorm
1. Eesti Pank peab sisse maksma puuduva osa tema poolt märgitud EKP kapitalist, mis vastab 18 539 259,01 eurole.
2. Eesti Pank maksab sisse esimese osa, 12 572 592,35 eurot EKP-le 3. jaanuaril 2011, teostades eraldi ülekande üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kaudu. Eesti Pank maksab sisse teised kaks osa, kumbki 2 983 333,33 eurot, kaks tööpäeva enne viimast TARGET2 tööpäeva 2011. ja 2012. aastal.
3. Eesti Pank kannab eraldi TARGET2 ülekandega EKP-le 3. jaanuaril 2011 üle 1. ja 2. jaanuaril 2011 kogunenud intressi EKP-le lõike 2 esimese lause alusel ülekantavalt summalt. See intress arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360-päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmääraga.
Artikkel 3
Välisvaluutareservide ülekandmine
1. 1. jaanuaril 2011 jõustub Eesti Panga kohustus kooskõlas käesoleva artikliga ja selle alusel tehtud korraldustega üle kanda Jaapani jeenides ja kullas vääringustatud välisvaluutareservid, mille summa vastab 145 853 596,60 eurole, vastavalt järgmisele:
Jaapani jeenides sularaha summa eurodes
Kulla vastav summa eurodes
Summa eurodes kokku
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Eesti Panga poolt lõike 1 kohaselt ülekandmisele kuuluv välisvaluutareservi summa eurodes arvutatakse euro ja Jaapani jeeni vahetuskursi alusel, mis lepitakse kokku 24-tunnises kirjalikus konsulteerimismenetluses 31. detsembril 2010 eurosüsteemi ja Eesti Panga vahel; kulla puhul tehakse arvutus puhta kulla troiuntsi hinna alusel USA dollarites, mis kujuneb Londoni kullahinna kehtestamises (London gold fixing) kell 10.30 Londoni aja järgi 31. detsembril 2010.
3. EKP edastab Eesti Pangale kinnituse lõike 2 kohaselt arvutatud summade kohta esimesel võimalusel.
4. Eesti Pank kannab Jaapani jeenid EKP-le üle sularahas.
5. Sularahaülekanne teostatakse EKP poolt osutatud kontodele. EKP-le üle kantava sularaha arvelduspäev on 4. jaanuar 2011. Eesti Pank annab juhised ülekande teostamiseks EKP-le.
6. Kulla väärtus, mille Eesti Pank kannab EKP-le üle kooskõlas lõikega 1, on võimalikult lähedane, kuid mitte rohkem kui 21 878 039,49 eurot.
7. Eesti Pank kannab lõikes 1 osutatud kulla üle investeerimata kujul EKP poolt osutatud kontodele ja asukohtadesse. EKP-le üle kantava kulla arvelduspäev on 6. jaanuar 2011. Eesti Pank annab juhised ülekande teostamiseks EKP-le.
8. Kui Eesti Pank kannab EKP-le üle kulla, mille väärtus on alla lõikes 1 osutatu, kannab ta 6. jaanuaril 2011 EKP poolt määratud EKP kontole üle puudujäägile vastava osa sularaha Jaapani jeenides. See sularaha Jaapani jeenides ei moodusta osa Jaapani jeenides vääringustatud välisvaluutareservist, mille Eesti Pank kannab EKP-le üle vastavalt lõike 1 tabeli vasakpoolsele veerule.
9. Kui lõikes 1 nimetatud vastava kogusumma eurodes ja artikli 4 lõikes 1 nimetatud summa vahel on erinevus, tasaarveldatakse see kooskõlas 31. detsembril 2010 Eesti Panga ja Euroopa Keskpanga vahel sõlmitava lepinguga, mis käsitleb Euroopa Keskpanga poolt Eesti Panga krediteerimist nõudega EKPSi põhikirja artikli 30.3 alusel (12).
Artikkel 4
Sissemaksetele vastava nõude vääringustamine, tasustamine ja tähtaeg
1. 1. jaanuarist 2011, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud välisvaluutareservi ülekande arvelduspäevi, krediteerib EKP Eesti Panka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Eesti Panga poolt üle kantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes. See nõue vastab 103 115 678,01 eurole.
2. EKP poolt Eesti Pangale krediteeritud nõuet tasustatakse alates arvelduspäevast. Kogunevat intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360-päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär on 85 % eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmäärast.
3. Nõuet tasustatakse iga majandusaasta lõpus. EKP teatab Eesti Pangale kogunenud summast kord kvartalis.
4. Nõue ei ole tagasi ostetav.
Artikkel 5
Sissemaksed EKP reservi ja eraldistesse
1. 1. jaanuaril 2011 jõustub Eesti Panga kohustus teostada kooskõlas artikli 3 lõigetega 5 ja 6 sissemaksed EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud eraldistesse ja summadesse, mis määratakse reservidesse ja eraldistesse vastavalt kasumiaruandele 31. detsembri 2010 seisuga.
2. Eesti Panga poolt makstavad summad määratakse kindlaks kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 48.2. Artikli 48.2 viited asjaomase keskpanga märgitud osade arvule ja teiste keskpankade poolt sisse makstud osade arvule osutavad Eesti Panga ja teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade osakaaludele EKP kapitali märkimise aluses kooskõlas otsusega EKP/2008/23.
3. Lõike 1 tähenduses hõlmavad EKP reservid ja reservidega võrdsustatud eraldised muu hulgas ka EKP üldreservfondi, ümberhindamiskontode seisud ja eraldised valuutakursi, intressimäära, krediidi, turuhinna ja kullahinna riski katmiseks.
4. Hiljemalt esimesel tööpäeval, mis järgneb EKP 2010. majandusaasta aastaaruande heakskiitmisele EKP nõukogu poolt, arvutab EKP Eesti Panga poolt lõike 1 alusel makstava summa ja edastab selle kohta Eesti Pangale kinnituse.
5. Teisel tööpäeval, mis järgneb EKP 2010. majandusaasta aruande heakskiitmisele EKP nõukogu poolt, teeb Eesti Pank kaks TARGET2 ülekannet ja maksab EKP-le:
a)
EKP-le lõike 4 alusel makstava summa ja
b)
EKP-le lõike 4 alusel makstavalt summalt perioodil 1. jaanuarist 2011 kuni maksepäevani kogunenud intressi.
6. Lõike 5 punkti b alusel kogunev intress arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360-päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub Euroopa Keskpankade Süsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmääraga.
Artikkel 6
Pädevus
1. EKP juhatus annab Eesti Pangale vajaduse korral juhiseid, et täpsustada ja rakendada käesoleva otsuse sätteid ning kujundada kohaseid meetmeid võimalike probleemide lahendamiseks.
2. EKP juhatuse poolt lõike 1 alusel antud juhisest tuleb viivitamata teatada EKP nõukogule ning EKP juhatus järgib võimalikku EKP nõukogu poolt selle kohta tehtavat otsust.
Artikkel 7
Lõppsäte
Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2011.
Frankfurt Maini ääres, 31. detsember 2010