NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 566/2012
ze dne 18. června 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Doporučení Komise 2009/23/ES ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (3), schválené v závěrech Rady ze dne 10. února 2009, definuje společné zásady pro vzory používané na národních stranách oběžných euromincí a stanoví postupy, kterými se členské státy navzájem informují o vzorech a Komise tyto vzory schvaluje.
(2)
Jelikož euromince obíhají v rámci celé eurozóny, podoba jejich národních vzorů je záležitostí společného zájmu. S cílem umožnit hladký oběh euromincí a v zájmu právní jistoty a transparentnosti je vhodné, aby se pravidla obsažení v doporučení 2009/23/ES, která se týkají nominálních hodnot a technických specifikací euromincí určených pro peněžní oběh, stala právně závazná tím, že se začlení do nařízení (ES) č. 975/98 (4).
(3)
Euromince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu. Společné evropské strany euromincí obsahují jak název jednotné měny, tak nominální hodnotu mince. Na národní straně by se již neměl opakovat ani název jednotné měny ani nominální hodnota mince.
(4)
Na národní straně mince by měl být jasně vyznačen název vydávajícího členského státu, aby uživatelé mincí mohli v případě zájmu vydávající členský stát snadno rozpoznat.
(5)
Vlys hrany euromincí by měl být považován za součást národní strany, a nemělo by na něm proto být znovu uvedeno označení hodnoty s výjimkou dvoueurové mince za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
(6)
O vzorech na národních stranách mincí rozhodují jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro, a tyto vzory by měly zohledňovat skutečnost, že euromince obíhají v celé eurozóně, a nikoli pouze ve vydávajícím členském státě. Aby bylo zajištěno, že také národní strana je okamžitě rozpoznatelná jako euromince, měl by vzor být zcela lemován dvanácti hvězdami vlajky Unie.
(7)
Aby se usnadnilo rozpoznávání oběžných mincí a aby byla zajištěna řádná kontinuita ražby v mincovnách, mělo by být členským státům umožněno měnit vzory používané na národních stranách běžných oběžných mincí pouze jednou za patnáct let s výjimkou případů, kdy se změní hlava státu zobrazená na minci. Tím by však neměly být dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí. O změnách vzoru společných stran by měla rozhodovat Rada, přičemž by hlasovací práva měla být omezena na členské státy, jejichž měnou je euro.
(8)
Jednotlivým členským státům by však mělo být umožněno vydávat pamětní mince pro připomenutí významných příležitostí národního nebo evropského významu, přičemž pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, by měly být určeny pouze pro příležitosti nejvyššího evropského významu. K tomuto účelu jsou nejvhodnější dvoueurové mince, především pro svůj velký průměr a technické charakteristiky, které poskytují odpovídající ochranu proti padělání.
(9)
Vzhledem k tomu, že euromince obíhají v celé eurozóně, a s cílem zabránit používání nevhodných vzorů by měly vydávající členské státy informovat sebe navzájem a Komisi o návrzích vzorů národních stran euromincí s dostatečným předstihem před plánovaným datem jejich vydání. Komise by měla ověřit, zda jsou tyto návrhy vzorů v souladu s technickými požadavky podle tohoto nařízení. Návrhy vzorů by měly být Komisi předloženy s dostatečným předstihem před plánovaným datem vydání, aby měl vydávající členský stát dostatek času k provedení změny vzoru v případě, že se to ukáže jako nezbytné.
(10)
Dále je třeba stanovit jednotné podmínky pro schvalování vzorů národních stran euromincí s cílem zabránit tomu, aby byly vybírány vzory, které by mohly být v některých členských státech považovány za nevhodné. Vzhledem ke skutečnosti, že natolik citlivá otázka, jakou je vzor národní strany euromicí, spadá do pravomoci vydávajících členských států, by tudíž měly být prováděcí pravomoci svěřeny Radě. Prováděcí rozhodnutí přijímaná na tomto základě Radou úzce souvisejí s akty, které Rada přijímá na základě čl. 128 odst. 2 Smlouvy; na přijímání těchto rozhodnutí Radou by se tudíž mělo vztahovat pozastavení hlasovacích práv členů Rady zastupujících členské státy, jejichž měnou není euro, jak je uvedeno v čl. 139 odst. 4 Smlouvy. Tento postup by měl vydávajícím členským státům umožnit, aby svůj vzor v případě nutnosti ve stanovené lhůtě změnily.
(11)
Nařízení (ES) č. 975/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (ES) č. 975/98
Do nařízení (ES) č. 975/98 se vkládají nové články, které znějí:
„Článek 1a
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„oběžnými mincemi“ euromince určené k peněžnímu oběhu, jejichž nominální hodnoty a technické specifikace jsou stanoveny v článku 1;
2)
„běžnými mincemi“ oběžné mince s výjimkou pamětních mincí;
3)
„pamětními mincemi“ oběžné mince, které mají připomínat zvláštní příležitost, jak je uvedeno v čl. 1h.
Článek 1b
Oběžné mince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu.
Článek 1c
1. Na národní straně oběžných mincí se znovu neuvádí nominální hodnota mince, ani jakákoli její část. Neopakuje se ani název jednotné měny nebo její podjednotky, pokud potřeba takového označení nevychází z používání rozdílné abecedy.
2. Odchylně od odstavce 1 může vlys hrany dvoueurové euromince obsahovat označení nominální hodnoty za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
Článek 1d
Národní strana všech nominálních hodnot oběžných mincí obsahuje označení vydávajícího členského státu ve formě názvu členského státu nebo jeho zkratky.
Článek 1e
1. Národní strana oběžných mincí obsahuje kruh dvanácti hvězd, které zcela lemují národní vzor, a to včetně označení roku a názvu vydávajícího členského státu. Tato skutečnost nebrání tomu, aby některé prvky vzoru přesahovaly do kruhu hvězd, a to pod podmínkou, že jsou všechny hvězdy zřetelně a plně viditelné. Dvanáct hvězd je zobrazeno stejně jako na vlajce Unie.
2. Vzory národních stran oběžných mincí se vyberou s přihlédnutím k tomu, že euromince obíhají ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.
Článek 1f
1. Změny vzorů národních stran běžných mincí lze provádět pouze jednou za patnáct let, aniž jsou dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, lze změny vzorů národních stran běžných mincí provádět v případě, že dojde ke změně hlavy státu zobrazené na minci Dočasné uvolnění či provizorní obsazení funkce hlavy státu nedává žádné dodatečné právo k provedení této změny.
Článek 1g
Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. června 2062.
Článek 1h
1. Pamětní mince zobrazují jiný národní vzor než ten, který je použit na běžných mincích, a připomínají pouze významné příležitosti národního nebo evropského významu. Pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, připomínají pouze příležitosti nejvyššího evropského významu a jejich vzorem nesmějí být dotčeny případné ústavní požadavky těchto členských států.
2. Vlys hrany pamětních mincí je shodný s vlysem hrany běžných mincí.
3. Pamětní mince mohou být pouze v nominální hodnotě dvou eur.
Článek 1i
1. Členské státy se vzájemně informují o návrzích vzorů nových národních stran oběžných mincí včetně vlysu hrany mince a v případě pamětních mincí o odhadovaném objemu emise, a to před formálním schválením těchto vzorů.
2. Pravomoc schvalovat vzory nových či pozměněných národních stran oběžných mincí se svěřuje Radě, která rozhoduje kvalifikovanou většinou v souladu s postupem uvedeným v odstavcích 3 až 7.
Při přijímání rozhodnutí podle tohoto článku se pozastavují hlasovací práva členských států, jejichž měnou není euro.
3. Pro účely odstavce 1 vydávající členský stát předloží návrhy vzorů oběžných mincí Radě, Komisi a ostatním členským státům, jejichž měnou je euro, zpravidla nejpozději tři měsíce před plánovaným datem vydání.
4. Do sedmi dní od předložení návrhů podle odstavce 3 může kterýkoli členský stát, jehož měnou je euro, vznést k návrhu vzoru předloženému vydávajícím členským státem námitku v odůvodněném stanovisku určeném Radě a Komisi, pokud je pravděpodobné, že daný návrh vzoru vyvolá mezi jeho občany nepříznivé reakce.
5. Pokud se Komise domnívá, že návrh vzoru nesplňuje technické požadavky stanovené tímto nařízením, musí do sedmi dní od předložení návrhu podle odstavce 3 předložit Radě negativní hodnocení.
6. Pokud není Radě ve lhůtě podle odstavců 4 a 5 předloženo odůvodněné stanovisko ani negativní hodnocení, považuje se rozhodnutí, kterým se návrh schvaluje, za přijaté Radou dnem následujícím po dni uplynutí lhůty podle odstavce 5.
7. Ve všech ostatních případech Rada neprodleně rozhodne o schválení návrhu vzoru, pokud do sedmi dní od předložení odůvodněného stanoviska nebo negativního hodnocení vydávající členský stát svůj předložený návrh nestáhne a Radu neinformuje o svém úmyslu předložit nový návrh vzoru.
8. Všechny příslušné informace týkající se nových vzorů národních stran oběžných mincí zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1j
Články 1c, 1d a 1e a čl. 1h odst. 2:
a)
se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012;
b)
se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 18. června 2012.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 566/2012,
18. juuni 2012,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovituses 2009/23/EÜ (mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta), (3) mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustes, määratakse kindlaks euro käibemüntide liikmesriiki tähistava külje kujundus ja selle kujunduse kinnitamise ühised põhimõtted ning kehtestatakse menetlused, mille kohaselt liikmesriigid teavitavad üksteist kujunduse kavanditest.
(2)
Kuna euromündid on ringluses kogu euroalal, on liikmesriiki tähistavad kujunduselemendid ühist huvi pakkuv küsimus. Euromüntide tõrgeteta ringlemise võimaldamiseks ning õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides on asjakohane, et soovituses 2009/23/EÜ määratletud eeskirjad, milles käsitletakse euro käibemüntide nimiväärtust ja tehnilist kirjeldust, muudetakse õiguslikult siduvaks, integreerides need määrusesse (EÜ) nr 975/98 (4).
(3)
Euromüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust.
(4)
Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.
(5)
Euromündi serval olevat kirja tuleks pidada liikmesriiki tähistava külje osaks ja sellel ei tohi seetõttu korrata viidet mündi nimiväärtusele, välja arvatud 2-eurose mündi puhul, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
(6)
Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse üle otsustab iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, ning arvesse tuleks võtta seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes münte emiteerinud liikmesriigis. Tagamaks, et mündid oleksid ka liikmesriiki tähistavalt küljelt kohe äratuntavad kui euromündid, peaks kujundust ümbritsema liidu lipu 12 tähte.
(7)
Käibemüntide äratundmise hõlbustamiseks ja müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks tuleks liikmesriikidel lubada muuta ringlusse lastavate tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust ainult üks kord viieteistkümne aasta jooksul, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub. Sellega ei tohiks siiski piirata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks. Käibemüntide ühise Euroopa külje muudatuste üle teeb otsuse nõukogu ning hääleõigus on ainult liikmesriikidel, mille rahaühik on euro.
(8)
Üksikutel liikmesriikidel peaks olema lubatud emiteerida mälestusmünte, et jäädvustada olulisi riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui nende liikmesriikide poolt, mille rahaühik on euro, ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.
(9)
Arvestades, et euromündid on ringlusse lastud kogu euroalal, ja vältimaks sobimatu kujunduse kasutamist, peaksid münte emiteerivad liikmesriigid üksteist ja komisjoni enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva euromüntide uue liikmesriiki tähistava külje kujunduse kavandist teavitama. Komisjon peaks kontrollima kavandite vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele. Nimetatud kavandid tuleks komisjonile esitada piisavalt vara enne münte emiteeriva liikmesriigi kavandatud käibelelaskmiskuupäeva, et jätta vajaduse korral piisavalt aega kujunduse muutmiseks.
(10)
Veelgi enam, tuleks kehtestada ühtsed tingimused euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse kinnitamiseks, et vältida sellise kujunduse valimist, mida võidakse mõnes liikmesriigis sobimatuks pidada. Arvestades asjaolu, et pädevus nii tundliku teema osas nagu euromüntide liikmesriike tähistava külje kujundus kuulub emiteerivale liikmesriigile, tuleks rakendamisvolitused seega anda nõukogule. Sellel alusel nõukogu poolt tehtavad rakendusotsused oleksid tihedalt seotud nõukogu poolt aluslepingu artikli 128 lõike 2 alusel vastu võetud õigusaktidega; seetõttu tuleks nimetatud otsuste vastuvõtmiseks nõukogu poolt kohaldada nende nõukogu liikmete, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik ei ole euro, hääleõiguse peatamist aluslepingu artikli 139 lõikes 4 sätestatu kohaselt. Kõnealune kord peaks võimaldama emiteerival liikmesriigil muuta vajaduse korral oma kavandit õigel ajal.
(11)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 975/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 975/98 muutmine
Määrusele (EÜ) nr 975/98 lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 1a
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „käibemündid”- ringlusse lastavad euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on sätestatud artiklis 1;
2) „tavamündid”- käibemündid, välja arvatud mälestusmündid;
3) „mälestusmündid”- käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud artiklis 1h.
Artikkel 1b
Käibemüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.
Artikkel 1c
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa kohta. Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa kohta, v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.
2. Erandina lõikest 1 võib 2-eurose mündi serval olev kiri viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
Artikkel 1d
Mis tahes nimiväärtusega käibemüntide liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi nimi või nime lühend.
Artikkel 1e
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel kujutatakse 12 tähest moodustunud sõõri, mis täielikult ümbritseb liikmesriiki tähistavat kujundust, sh aastaarvu ja märget emiteeriva liikmesriigi nime kohta. See ei takista teatavaid kujunduselemente ulatumast tähtede sõõri sisse, eeldusel et tähed on selged ja täielikult nähtavad. 12 tähte tuleks kujutada nii, nagu need on esitatud liidu lipul.
2. Käibemüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse valimisel võetakse arvesse, et euromündid on ringluses kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro.
Artikkel 1f
1. Tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust võib muuta ainult üks kord viieteistkümne aasta jooksul, piiramata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust muuta, kui vahetub mündil osutatud riigipea. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna täiendavat õigust sellise muudatuse tegemiseks.
Artikkel 1g
Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult järgida käesolevat määrust 20. juuniks 2062.
Artikkel 1h
1. Mälestusmüntide liikmesriigi kujundus erineb ringlusse lastavate tavamüntide kujundusest ning nendel jäädvustatakse üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi teemasid. Mälestusmüntidel, mille emiteerivad ühiselt kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid ja nende kujunduses tuleb arvestada nende liikmesriikide põhiseadusest tulenevate võimalike nõuetega.
2. Mälestusmündi serval olev kiri on sama nagu tavamündi puhul.
3. Mälestusmüntide nimiväärtus võib olla üksnes 2 eurot.
Artikkel 1i
1. Liikmesriigid teavitavad üksteist käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandist, sh mündi serval olevast kirjast ning mälestusmüntide puhul prognoositud emissiooni mahust, enne selle kujunduse ametlikku kinnitamist.
2. Volitused käibemüntide uue või muudetud liikmesriiki tähistava külje kavandite kinnitamiseks antakse nõukogule, kes tegutseb kvalifitseeritud häälteenamuse alusel kooskõlas lõigetes 3-7 sätestatud korraga.
Käesolevas artiklis viidatud otsuste tegemisel peatatakse nende riikide hääletusõigus, mille rahaühik ei ole euro.
3. Lõike 1 kohaldamisel esitab emiteeriv liikmesriik nõukogule, komisjonile ja teistele liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, käibemüntide uue kujunduse kavandi üldjuhul vähemalt kolm kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva.
4. Seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist võib iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, esitada nõukogule ja komisjonile saadetud põhjendatud arvamuses vastuväite münti emiteeriva liikmesriigi poolt esitatud kujunduse kavandi suhtes, kui nimetatud kujunduse kavand võib tõenäoliselt põhjustada selle liikmesriigi kodanike hulgas vastakaid reaktsioone.
5. Kui komisjon leiab, et kujunduse kavand ei vasta käesolevas määruses sätestatud tehnilistele nõuetele, esitab ta seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist nõukogule negatiivse hinnangu.
6. Kui nõukogule ei ole vastavalt lõigetes 4 ja 5 osutatud ajapiirangu jooksul esitatud põhjendatud arvamust ega negatiivset hinnangut, loetakse kavandi kinnitamise otsus nõukogu poolt vastu võetuks lõikes 5 osutatud ajapiirangu möödumisele järgneval päeval.
7. Kõigil muudel juhtudel teeb nõukogu viivitamata otsuse kavandi kujunduse kinnitamise kohta, v.a juhul, kui emiteeriv liikmesriik võtab seitsme päeva jooksul pärast põhjendatud arvamuse või negatiivse hinnangu esitamist esitatud kavandi tagasi ja teatab nõukogule oma kavatsusest esitada uus kujunduse kavand.
8. Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 1j
Artikleid 1c, 1e ja 1d ning artikli 1h lõiget 2
a)
ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012;
b)
ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutatakse seaduslikult käibemüntidel. Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiratud aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.”
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
See on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Luxembourg, 18. juuni 2012