PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1105/2010,
29. november 2010,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EL) nr 478/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 27. juulil 2009 esitas Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kes esindavad olulist osa, käesoleval juhul üle 60 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjatest.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(5)
Et teha kindlaks liidu huvid, tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.
Kasutajad liidus:
-
Continental AG;
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH;
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.;
-
Mehler Texnologies GmbH;
-
E. Oppermann GmbH;
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.;
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Üks huvitatud isik nõudis ärakuulamist ja ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta esitas selle taotluse pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist. Ta kuulati ära ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul.
(7)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti asjaosalistele pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, (edaspidi „vaatlusalune toode”); praegu kuulub see CN-koodi 5402 20 00 alla.
(9)
Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata erinevused rehvide tootmisel kasutatava nn HMLS-lõnga (High Modulus Low Shrinkage yarn) ja muude lõngade vahel, kuivõrd HMLS-lõng nõuab aeganõudvaid ja kulukaid tehnilisi katsetusi, enne kui see kuulutatakse vastavaks ostjate poolt kehtestatud HMLS-spetsifikatsioonidele. Lisaks väitis see isik, et talle jäi arusaamatuks, milliseid tegureid võeti arvesse, kui tehti ajutine järeldus, et tegemist on ühe ja sama tootega. Teine huvitatud isik väitis, et HMLS-lõng ja muud lõngad on erineva kulustruktuuriga.
(10)
Seoses nende väidetega tuleb esmalt märkida, et vaatlusalusel tootel on mitmeid kasutusalasid, seda kasutatakse näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde ja -patjade, köite, võrkude tootmisel ning ka teatavates tööstusrakendustes. Kasutusalade suure arvu tõttu leidub mitmeid erinevaid tootetüüpe ja spetsifikatsioone.
(11)
Kui tehti järeldus, et HMLS-lõng ja muud lõngad on üks ja sama toode, võeti arvesse toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 19, selgus uurimisel, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
(12)
Mis puudutab väidetavaid erinevusi kulustruktuuris, siis tuleb märkida, et see iseenesest ei ole määrav kriteerium otsustamiseks, kas HMLS-lõng on muudest eriti tugevatest polüesterlõngadest erinev toode. Erinevused kuludes, hindades ja tootmisprotsessis iseenesest ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki (nagu HMLS-lõng) tuleks käsitada eraldi tootena, seni kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on muude tooteliikidega samasugused.
(13)
Seetõttu ei peetud HMLS-lõnga uurimisest välja jätmist põhjendatuks ning kõnealused väited tuli tagasi lükata.
(14)
Kuna vaatlusaluse toote ja sarnase toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16-20.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normaalväärtus
(15)
Üks Taiwani eksportiv tootja esitas tõendid, millest ilmnes, et uurimisperioodil kõikus eriti tugeva polüesterlõnga peamise tooraine, puhta tereftaalhappe (PTA) and monoetüleenglükooli (MEG) hind. Eeskätt selgus, et ostuhinnad langesid eriti järsult 2008. aasta neljandas kvartalis. Eksportiva tootja sõnul tulnuks seda normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, et tagada selle õiglane võrdlus ekspordihindadega.
(16)
Põhjenduses 18 esitatud tulemused saadi eksportija edastatud andmete üksikasjalikul analüüsimisel; neid andmeid kontrolliti ka kontrollkäigu ajal. Leiti, et kõnealusel juhul oli õigustatud toormaterjalide hinnakõikumiste arvessevõtmine teatavatel uurimisperioodi kuuluvatel ajavahemikul.
(17)
Kuna ajutise määruse põhjendustes 86 ja 87 kirjeldatud meetodi kohta ei ole rohkem märkusi, võib Taiwani eksportivate tootjate puhul normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodi siinkohal kinnitada.
3.1.2. Ekspordihind
(18)
Uurimise käigus selgus, et põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootja müüs vaatlusalust toodet liidu turule suuremas koguses uurimisperioodi esimeses pooles, kui toormaterjalide hind oli madalam. Selle asjaolu hindamisel tuleb arvestada põhjenduses 16 esitatut.
(19)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 88.
3.1.3. Võrdlus
(20)
Normaalväärtus ja ekspordihind määrati kindlaks vastavalt eespool kirjeldatule. Sel viisil kõnealusele tootjale kehtestatud normaalväärtust ja tema ekspordihinda võrreldi võimalikult lähedaste ajavahemike lõikes, et võtta arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. See on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.
(21)
Taiwani eksportivate toojate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 89 tehtud järelduse.
3.1.4. Dumpingumarginaalid
(22)
Siinkohal tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 92 tehti järeldus, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal oli minimaalne. Põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootjale kehtestatud lõplik dumpingumarginaal jääb praegu miinimumtasemest allapoole. Seega võib kinnitada, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal on minimaalne.
3.2. Hiina
3.2.1. Turumajanduslik kohtlemine
(23)
Tuletatakse meelde, et endast andsid teada Hiina 11 eksportivat tootjat. Nende äriühingute toodang moodustas uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote koguekspordist liitu. Et määrata Hiina puhul kindlaks dumping, valiti välja kolm eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid vaid üks leiti olevat selleks sobiv.
(24)
Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist esitasid need kaks eksportivat tootjat, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, allpool kokkuvõetud märkused.
(25)
Esimese eksportiva tootja märkused käsitlesid tema äritegevust piiravat klauslit, raamatupidamisprobleeme ja teatavaid varamakse, nt maakasutusõiguse maksu.
(26)
Kõnealune eksportija tunnistas, et tema äriühingu põhikirjas sisaldub piirav klausel. Ta väitis, aga ei tõendanud, et see klausel ei piira enam tema tegevust. Samamoodi väitis äriühing seoses raamatupidamisprobleemidega, et raamatupidamiskirjete ja auditeeritud finantsaruannete vahel esinevad tõepoolest väikesed erinevused, aga et ta oli nende põhjusi uurimise ajal selgitanud. Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse äriühingu raamatupidamises avastatud probleemid, mis viisid turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseni, ei olnud väikesed, vaid märkimisväärsed, eeskätt mis puudutab teatavate varade kirjendamist ning teatavates arvestusraamatutes ja kontrollkäigu ajal esitatud dokumentides tuvastatud erinevusi.
(27)
Teine eksportiv tootja esitas märkusi, mis käsitlesid eelkõige kapitali sissemakseid, tema äritegevust piiravat klauslit ning maakasutusõiguste omandamist.
(28)
Kapitali sissemaksete osas kordas eksportija samu argumente mis uurimise esialgses etapis, nimelt et kapitali sissemaksed olid tehtud nõuetekohaselt. Ta väitis, et tehniline oskusteave on eriline teadmiste liik, mida ei tule patenteerida ega registreerida, ja seetõttu tehti kapitali (küll mitterahaline) sissemakse igati nõuetekohaselt. Mis puudutab ülejäänud probleeme, siis rõhutas eksportija, et piirav klausel ei ole äriühingule kohustuslik ja et maakasutusõiguste omandamisega seotud investeerimisnõuded ei kujuta endast moonutusi, vaid tulenevad ametlikust maa-arenduspoliitikast.
(29)
Need väited lükati aga tagasi juba uurimise esialgses etapis, kui need esmakordselt esitati. Isegi kui investeerimisnõuded on tõepoolest seotud ametliku maa-arenduspoliitikaga, ei sobi need kokku turumajandusliku kohtlemisega. Eksportija ei esitanud mingeid uusi tõendeid, mis oleksid muutnud turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud esialgseid järeldusi ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51.
(30)
Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46-52 kirjeldatud esialgsed järeldused.
3.2.2. Individuaalne uurimine
(31)
Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 28, nõudsid kaks valimist väljajäetud eksportivat tootjat, et neile kehtestataks individuaalne dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3. Individuaalse uurimise taotluse saab läbi vaadata aga alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist.
(32)
Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kogus ja kontrollis komisjon taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes:
-
Oriental Industries Co., Ltd;
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
1.
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2.
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida sõltumatult auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3.
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4.
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5.
valuutat konverteeritakse turukursiga.
(34)
Mõlema äriühingu registreerimisdokumentides sisaldub piirav klausel, mis käsitleb müügi jaotumist ekspordi- ja omamaise turu vahel. Ühe eksportija raamatupidamissüsteemis tuvastati rida ebakõlasid ja puudujääke, mille põhjal tehti järeldus, et tema raamatupidamisdokumendid ei ole selged ja et nende koostamisel ja auditeerimisel ei ole kinni peetud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest. Avastati ka teatavad mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutused, eeskätt seoses äriühingu maakasutusõiguste ostuga.
(35)
Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et kumbki kahest äriühingust ei tõendanud algmääruse kõikide artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja seega ei saanud neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
3.2.3. Individuaalne kohtlemine
(36)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
(37)
Kaks eksportivat tootjat, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.
(38)
Individuaalse kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1.
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2.
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3.
enamusosalus kuulub eraisikutele. Juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4.
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5.
riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse.
(39)
Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks valimisse mittekuuluvat eksportivat Hiina tootjat, kes taotlesid individuaalset uurimist, vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.
3.2.4. Võrdlusriik
(40)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 57-62, leiti, et USA ei ole Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv võrdlusriik. Selle asemel otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel võrdlusriigina sobivam Taiwan.
(41)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mõned isikud võrdlusriigina välja Korea. Nende väitel sobiks Korea võrdlusriigiks paremini kui Taiwan, sest Korea eksportivad tootjad kasutavad samuti kaasaegset üheastmelist tehnoloogiat, Korea puhul on lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem, Korea siseturg on suur ja Hiinaga võrreldav ning ühegi Korea äriühingu puhul ei tuvastatud dumpingut.
(42)
Võrdlusriigi valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus mitteturumajandusriigis ja potentsiaalses võrdlusriigis, sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi (tehingute) tüüpilisus võrreldes mitteturumajandusriigist pärit vaatlusaluse toote ekspordiga, konkurentsi tase võrdlusriigi siseturul, tooraine ja energia kättesaadavuse võrreldavus, potentsiaalse võrdlusriigi eksportijate valmidus uurimises koostööd teha.
(43)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel teostati kogu kättesaadava teabe põhjal täiendav analüüs, et uurida asjakohaseid kriteeriume. See analüüs näitas, et Korea ja Taiwani vahel on teatavate kriteeriumide osas tõepoolest sarnasusi. Sellegipoolest leiti Taiwan olevat võrdlusriigina sobivam.
(44)
Analüüsist ilmnes, et nii Korea kui ka Taiwani puhul on lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus Hiina tootjatega hea ja et mõlema riigi siseturul müüakse toodet suurtes kogustes, mida saab võrrelda Hiinast lähtuva ekspordiga. Selle kriteeriumi alusel on Korea võrreldavus veidi parem, kuna tootmismahud on Taiwanist kõrgemad.
(45)
Kuid seda kriteeriumi ei tohiks tähtsustada rohkem kui teisi kriteeriume, nagu omamaiste müügitehingute tüüpilisus võrreldes ekspordiga, tooraine kättesaadavus ning konkurentsi tase võrdlusriigis.
(46)
Leiti, et arvukate Korea ja Taiwani tüüpiliste omamaiste müügitehingute puhul ei olnud võimalik arvutada normaalväärtust võrrelduna Hiinast pärit ekspordiga. Sellegipoolest leiti, et Taiwani eksportijate tehingud olid tüüpilisemad kui Korea eksportijate omad. Korea võrdlusriigiks valimise korral oleks tulnud arvutada normaalväärtus vaatlusaluse toote suurema müügimahu ja rohkemate tooteliikide alusel.
(47)
Konkurentsi taseme osas märkis üks isik, et ühel Taiwani eksportival tootjal on Taiwani siseturul turgu valitsev seisund, mistõttu Taiwanit ei tohiks kasutada võrdlusriigina.
(48)
Tootjate suur arv võib olla tõendiks riigis valitseva konkurentsi kohta, aga uurida tuleb, kas võrdlusriigi ettevõtjad konkureerivad omavahel tasemel, mis lubab neil teenida piisavat, aga mitte üleliia suurt kasumit.
(49)
Leiti, et Koreas on neli omamaist tootjat ja et eriti tugeva polüesterlõnga import täiendab omamaist toodangut. Taiwanis on kaks tootjat ja sealset siseturgu toetavad samuti välised allikad. Siiski näitas uurimine, et hoolimata Korea madalamatest kuludest ei olnud sealne omamaine hinnatase Taiwanist madalam. Korea turul teenitud keskmine kasum oli 18 %, kusjuures Korea eriti tugeva polüesterlõnga tootjad teenisid vaatlusaluse toote käibelt 20 % kasumit. Need näitajad on hulga kõrgemad kui Taiwanis, kus kasum kõikus 5 % ja 9 % vahel.
(50)
Seetõttu jõuti seisukohale, et Taiwanis on konkurentsi tase kõrgem ja kasum ei ole üleliia suur.
(51)
Mis puudutab tooraine kättesaadavust, siis Korea on konkurentsitult üks maailma suuremaid puhta tereftaalhappe tootjaid ja eksportijaid Tai järel. See Korea tootjate konkurentsieelis seletab osaliselt, miks olid Koreas toorainehinnad keskmiselt madalamad kui Taiwanis ja Hiinas. Uurimise käigus leiti, et enamik kontrollitud Korea ettevõtetest hankisid toorainet seotud äriühingutest või tootsid seda ise. Seevastu Taiwanis ei tootnud ükski uuritud äriühingutest toorainet ise ja nad hankisid seda peamiselt teistest (seotud) äriühingutest, nagu võib näha Hiinas.
(52)
Kättesaadavad andmed ja tõsiasi, et Taiwani eksportivatel tootjatel on Hiinas eriti tugeva polüesterlõnga seotud tootjaid, näitavad, et tootjate rühmitused kasutavad samu tooraine tarnijaid, et teenida mastaabisäästu ja saada paremaid hindu. Sellest lähtuvalt järeldati, et Hiinas on tooraine kättesaadavuse tingimused väga sarnased Taiwani omadega.
(53)
Eelneva alusel tehakse järeldus, et Taiwani valimine on antud juhul põhjendatud ja sobivam. Seega valitakse võrdlusriigiks Taiwan.
3.2.5. Normaalväärtus
3.2.5.1. Valimisse kaasatud eksportiv tootja, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(54)
Kuna puuduvad märkused sellele äriühingule kehtestatud normaalväärtuste kohta, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64 ja 65.
3.2.5.2. Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist
(55)
Nagu on mainitud põhjenduses 15, tõendas üks Taiwani eksportiv tootja, et tema poolt eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud peamise tooraine ostuhind varieerus uurimisperioodil, ja nõudis, et seda võetaks normaalväärtuse arvutamisel arvesse. See nõue leiti olevat põhjendatud ja võrdlusriigiks valitud Taiwani puhul arvutatud normaalväärtusi kohandati vastavalt.
3.2.6. Ekspordihind
(56)
Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kogu vaatlusaluse toote müük liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. Ka individuaalselt uuritud äriühingute eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele, mistõttu nende äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutati samuti ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud meetodit.
(57)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.
3.2.7. Võrdlus
(58)
Võrdlusriigi puhul arvutatud normaalväärtusi võrreldi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, vähendati selle võrdluse tulemusena kolme valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja jaoks kehtestatud lõplikke dumpingumarginaale.
(59)
Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 69 nimetatud kaudsete maksude kohandamine on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille arvutamisel võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd tegevad eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla kõnealuse kohandamise arvutamise meetodi ja väitsid, et mittetagastatava käibemaksu summa arvutamisel tuleb arvesse võtta teatavatele töötlus- ja müügitoimingutele kohaldatavat käibemaksu režiimi.
(60)
Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses - see on aga käibemaksu kategooria. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.
(61)
Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69.
3.2.8. Dumpingumarginaalid
(62)
Pärast kohandatud keskmiste normaalväärtuste leidmist võrdlusriigi Taiwani puhul ja hindade võrdlemist Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega saadi tulemuseks varasemast madalamad lõplikud dumpingumarginaalid.
(63)
Hiina eksportivate tootjate puhul kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on seega järgmised:
-
5,1 % äriühingu Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd puhul;
-
0 % äriühingu Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd puhul;
-
5,5 % äriühingu Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd puhul;
-
5,3 % valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul.
(64)
Individuaalset uurimist taotlenud äriühingutele kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on järgmised:
-
9,8 % äriühingu Oriental Industries (Suzhou) Ltd puhul;
-
0 % äriühingu Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd puhul.
3.3. Korea Vabariik
3.3.1. Normaalväärtus
(65)
Muude märkuste puudumisel normaalväärtuse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused heaks.
3.3.2. Ekspordihind
(66)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78.
3.3.3. Võrdlus
(67)
Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79-81.
3.3.4. Dumpingumarginaalid
(68)
Kuna dumpingumarginaalide kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid Koread käsitlevaid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82-85.
4. KAHJU
4.1. Euroopa Liidu toodang
(69)
Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94-96.
4.2. Liidu tootmisharu määratlus
(70)
Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 97.
4.3. Liidu tarbimine
(71)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügist kaebuses esitatud andmete põhjal.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(72)
Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Tarbimine kasvas 2005. ja 2007. aasta vahel 20 % ning langes seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 27 %. Tarbimise vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil tulenes kahanenud nõudlusest, eeskätt 2008. aasta teises pooles, kui oli alanud majanduskriis.
(73)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 98-100.
4.4. Import Hiinast, Korea Vabariigist ja Taiwanist Euroopa Liitu
4.4.1. Impordi mõju kumulatiivne hindamine
(74)
Tuletatakse meelde, et Koreast ja Taiwanist pärit importi ei hinnatud kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, sest Koreast ja Taiwanist ei imporditud uurimisperioodil tooteid dumpinguhindadega, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103.
(75)
Siinkohal tuleb märkida, et igast riigist pärit importi hinnati eraldi algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimuste põhjal, et teha kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärinevat importi tuleks hinnata käesolevas uurimise raames kumulatiivselt. Kuna Koreast ja Taiwanist pärineva impordi dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumtaset, tehti järeldus, et nendest riikidest pärit impordi andmeid ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu on ajutise määruse põhjendustes 147-152 analüüsitud neid impordiandmeid eraldi kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7.
4.4.2. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
(76)
Tuletatakse meelde, et esialgsete järelduste kohaselt ei müünud üks Hiina eksportiv tootja oma tooteid liidu turul dumpinguhinnaga. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiina päritoluga dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul. Ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus selgus, et veel üks Hiina eksportiv tootja ei müünud oma tooteid dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses 64. Seetõttu ei kaasata ka tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule. Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevad andmed vaadati uuesti läbi.
Tabel 2
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Turuosa
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Keskmine hind eurodes tonni kohta
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(77)
Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevate andmete uurimise järel selgus, et sellise impordi maht suurenes uurimisperioodil märkimisväärselt - ligikaudu kaheksa korda -, samas kui keskmine impordihind langes järsult 45 %.
4.4.3. Hindade allalöömine
(78)
Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks. Siiski vaadati ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus, nagu on mainitud põhjenduses 31, samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 24,1 %.
4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(79)
Siinkohal tuletatakse meelde, et kuna Koreast, Taiwanist ja kahest Hiina ettevõttest pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut, ei saa neid andmeid hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu jäeti need andmed välja analüüsist, milles uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, ja neid hinnati eraldi.
(80)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(81)
Kahjustava olukorra esinemine oli selge juba esialgse uurimise käigus, sest enamik majandusnäitajatest arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas: tootmismaht (- 36 %), müügimaht (- 29 %), müügihinnad (- 9 %) ja turuosa (- 23 %). Lisaks halvenesid tunduvalt ka liidu tootmisharu finantsolukorda kajastavad näitajad, nagu tulusus (- 16,3 protsendipunkti) ja rahakäive (- 141 %); järsult vähenesid ka investeeringud (- 89 %).
(82)
Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahtude, turuosa, hindade, varude, tööhõive, palkade ja tootlikkuse ning samuti finantstulemuste näitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 114-126 esitatud ajutised järeldused.
(83)
Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127-130 esitatud järeldus, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju.
5. PÕHJUSLIK SEOS
5.1. Sissejuhatavad märkused
(84)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
5.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(85)
Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi käsitlevatest andmetest, mis on esitatud põhjenduses 76, selgub, et sellise impordi maht suurenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kaheksa korra ja et selle turuosa kasvas ligikaudu 16 protsendipunkti. Sama perioodi jooksul vähenes liidu tarbimine 7 %.
(86)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-le, ligikaudu 12 protsendipunkti. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes liidu tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatamata nõudluse vähenemisele liidu turul.
(87)
Nagu nähtub põhjenduses 76 esitatud andmetest, langes dumpinguhinnaga impordi hind vaatlusalusel perioodil 45 % ning see lõi tugevasti alla liidu tootmisharu hinnataseme liidu turul. Sellest tulenevalt ei saanud liidu tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 81, vähenes selle tagajärjel liidu tootmisharu müügi tulusus liidu turul (3 % kasum 2005. aastal ja 13,3 % kahjum uurimisperioodil).
(88)
Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu. Pideva surve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu kasvavate toorainekuludega, eriti 2008. aastal, kui toorainete hinnad saavutasid haripunkti. See selgitab liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemist.
(89)
Eelöeldut arvestades ja kuna puuduvad märkused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta, võib kinnitada, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda äärmiselt negatiivselt.
5.3. Muude tegurite mõju
5.3.1. Dumpinguvaba import
(90)
Hiinast pärineva dumpinguvaba impordi mõju osas tuleb meenutada, et kaks Hiina eksportivat tootjat, kes müüsid liidu turule eriti tugevat polüesterlõnga, ei kasutanud dumpingut. Ehkki ei saa välistada, et nimetatud import võis teataval määral liidu tootmisharu kahjustada, ollakse seisukohal, et selle impordi mahtu ja eriti hindu (mis olid dumpinguhinnaga impordi hindadest keskmiselt kõrgemad) arvestades ei saa selle dumpinguvaba impordi mõju pidada nii oluliseks, et see kaotaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel leitud põhjusliku seose.
5.3.2. Muud tegurid
(91)
Põhjusliku seose analüüsis uuriti lisaks veel muid tegureid, nagu nõudluse muutused liidu turul, toorainehindade areng, liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodang, liidu tootmisharu ekspordinäitajad, import muudest riikidest, sh Koreast ja Taiwanist, ja teiste liidu tootjate tegevusnäitajad.
(92)
Üks isik väitis, et põhjusliku seose analüüsis ei suudetud tõendada, et muude tegurite (v.a dumpinguhinnaga import) tekitatud kahju ei olnud põhjustanud Hiinast pärit import. Eeskätt rõhutas ta, et põhjusliku seose analüüsis ei arvestatud selliseid tegureid nagu nõudluse muutused ja kõrgemad toorainehinnad, millel oli oma osa liidu tootmisharule tekitatud kahjus.
(93)
Seoses nõudluse muutustega tuletatakse meelde, et hoolimata tarbimise vähenemisest suurenes siiski Hiinast pärit impordi turuosa. Seoses toorainehindade tõusuga tunnistatakse, et toorainehinnad tõusid uurimisperioodi esimeses pooles, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 139. Uurimisperioodi teises pooles hinnad siiski langesid. See toorainehindade kõikumine mõjutas kõiki ettevõtjaid. Pealegi, kui liidu tootmisharule ei oleks avaldanud survet Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import, oleksid liidu tootjad saanud oma müügihindu kohandada kooskõlas toorainehindade arenguga. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 138-140 ning kõnealune väide lükatakse tagasi.
(94)
Kuna liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangu ja ekspordinäitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141-143.
(95)
Mõned isikud väitsid veel, et liidu tootjad ei oleks saanud suurenenud toorainekulude hüvitamiseks hindu tõsta Koreast ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi tõttu.
(96)
Sellega seoses tuleb esmajoones märkida, et Koreast ja Taiwanist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil kõrgemaks kui Hiina imporditoodete keskmised hinnad. Teiseks vähenes impordimaht 2007. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel tunduvalt. Seetõttu leitakse, et kõnealuse impordi maht ja hinnad ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju peapõhjuseks ega saa seega kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(97)
Kuna muid märkusi kolmandatest riikidest (sh Koreast ja Taiwanist) pärit impordi kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 144-152.
(98)
Kuna muude liidu tootjate kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 153 ja 154.
(99)
Esialgsete järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu vähenenud tulususe põhjuseks on nn kaheastmeline tootmisprotsess, millel on liidu tootmisvõimsuses suur osakaal, ja väidetavad viivitused kaasaegse üheastmelise tootmisprotsessi kasutuselevõtus liidu tootjate poolt.
(100)
Märkida tuleb, et Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu toodetavate ja turustatavate tooteliikide gamma on suures osas kattuv. Liidu tootjad kasutavad nn kaheastmelist tootmisprotsessi, kuna see võimaldab toota konkreetseid tooteliike, mida müüakse turul tavaliselt kõrgema hinnaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 85-89, mõjutas Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga madala dumpinguhinnaga import kogu liidu turgu, avaldades hindadele tugevat survet allapoole.
(101)
Seetõttu ollakse seisukohal, et kahe erineva tootmisprotsessi olemasolu iseenesest ei saa oluliselt kasumimarginaale mõjutada, eelkõige arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survet hindadele. Lisaks ei esitatud mingeid põhjendatud tõendeid toetamaks väidet, nagu oleks liidu tootmisharu kannatanud olulist kahju kaasaegsema tehnoloogia puudumise tõttu. Seega lükati see väide tagasi.
(102)
Eelöeldut arvestades ja muude märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 155-158.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatavad märkused
(103)
Liidu huvide analüüsi on kohandatud seoses dumpingumarginaalide läbivaatamisega, mis toimus pärast märkuste esitamist esialgsete järelduste kohta ja ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste läbiviimist. Sellest tulenevalt, arvestades koostöö kõrget taset, kehtestatakse Hiinast pärit impordi valdava osa suhtes ligikaudu 5 % tollimaks, nagu on märgitud põhjenduses 63.
6.2. Liidu tootmisharu
(104)
Liidu tootmisharu koosneb neljast liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes annavad seoses eriti tugeva polüesterlõngaga tööd rohkem kui 1 300 inimesele. Kõik kahjunäitajad, eriti aga need, mis kajastavad liidu tootmisharu finantssuutlikkust, liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Ka tööhõive langes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nimelt 23 %, mis vastab 400 täistööajaga koha kaotamisele.
(105)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel teatas liidu tootmisharu nende vabrikute hiljutisest taasavamisest, kus tootmine oli dumpinguhinnaga impordi tõttu seiskunud. See tõendab, et isegi ajutistel meetmetel oli liidu tootmisharule positiivne mõju.
(106)
Seetõttu võib oodata, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes mõjub liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale veelgi positiivsemalt, võimaldades liidu tootjatel tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast.
(107)
Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 160-163.
6.3. Importijad
(108)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et analüüsis, milles uuriti meetmete mõju importijatele, ei käsitletud eriti tugeva polüesterlõnga tarnijate kiire vahetamise küsimust. Sellega seoses tuleb tunnistada, et sõltuvalt lõpprakendusest võib tarneallikate vahetamine olla küllaltki aeganõudev. Siiski on olemas teisigi allikaid, kaasa arvatud Koreast ja Taiwanist pärit import ning samuti dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jäetud kaks Hiina eksportivat tootjat, keda on nimetatud põhjendustes 63 ja 64. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ning kinnitatakse ajutine järeldus, et meetmetel ei oleks importijatele märkimisväärselt negatiivset mõju.
(109)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164 ja 165.
6.4. Kasutajad
(110)
Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Uurimise käigus selgus, et 24 koostööd tegevat kasutajat 33-st ostis eriti tugevat polüesterlõnga Hiinast. Sellest impordist 12 % pärines äriühingutelt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud.
(111)
Meetmete mõju kasutajatele uuriva analüüsi esialgses etapis jagati kasutajad neljaks eraldi tööstussektoriks (rehvid, autotööstus, köied ja tööstusrakendused). Enne ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti nelja kasutajat (kaks rehvitootjat, üks autotootja ja üks tööstusrakenduste sektorist). Ajutiste meetmete kehtestamise järel uuriti, kui suures ulatuses meetmed iga sektorit mõjutavad. Selleks tehti seitsme kasutaja valdustesse täiendavad kontrollkäigud, nagu on märgitud põhjenduses 5. Kokku kontrolliti 11 kasutajat, kellest viis olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd). Kontrollitud andmete põhjal vaadati läbi meetmete hinnanguline mõju kasutajate kasumimarginaalidele, arvestades ühtlasi tollimaksude läbivaatamist ja asjaolu, et veel üks Hiina tootja leiti olevat dumpinguvaba.
(112)
Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Neist kahte kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja ühte pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Nagu näitavad kättesaadavad andmed selle sektori kohta, on eriti tugeva polüesterlõnga osakaal tootmiskuludes suhteliselt väike, keskmiselt alla 1 %. Vaid üks koostööd teinud kasutaja importis vaatlusalust toodet Hiinast, kuid see import pärines Hiina ettevõttest, kus ei tuvastatud dumpingut. Seetõttu tehakse järeldus, et kättesaadavate andmete põhjal ei mõjuta kavandatavad meetmed rehvisektorit.
(113)
Mis puudutab autotööstusega seotud kasutusalasid, siis laekus peamiselt turvavööde ja -patjade tootjatelt, kelle import moodustas uurimisperioodil 5 % Hiinast pärinevast eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist, kokku kuus küsimustike vastust. Kahte ettevõtet kontrolliti - ühte enne ja teist pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga osakaal autotööstusega seotud kasutusaladel korrigeeriti pärast kontrollkäike 15 % tasemele. Lisaks sellele selgus kontrollkäikudel, et eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalad moodustasid üle 30 % koostööd tegevate äriühingute kogukäibest esialgses uurimises tuvastatud 4 % asemel. Eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud toodetelt kõnealuses sektoris teenitud keskmine kasum on kinnitatud andmetel umbes 3 %. Eelöeldule tuginedes tehakse järeldus, et meetmete kehtestamise korral ei mõjutaks need tõenäoliselt autotööstust tervikuna negatiivselt, kuna see sektor jätkab kasumi teenimist ja Hiina ei ole nende peamine tarnija.
(114)
Köite valmistajatelt laekus kolm küsimustike vastust ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti ühte äriühingut. Kõik koostööd tegevad äriühingud selles sektoris on VKEd ja nende tarbitavad tooted moodustavad alla 1 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordist uurimisperioodil. Kinnitatud andmetel moodustab eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalade osakaal 18 % nende kogukäibest. Eriti tugeva polüesterlõnga kasutusaladel teenitud keskmiseks kasumimarginaaliks kehtestati esialgu 8 % ringis, kuid pärast kontrollkäiku ja sellele järgnevat küsimustike andmete läbivaatamist saadi sektori korrigeeritud kasumimarginaaliks - 0,4 %. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil saabus suurem osa (71 %) impordist Hiinast ning 22 % Koreast. Arvestades aga läbivaadatud tollimaksumäära, peaks meetmete mõju selle sektori ettevõtetele olema piiratud, kui nad jätkavad eriti tugeva polüesterlõnga tarnimist Hiinast. Pealegi on olemas rida alternatiivseid tarneallikaid.
(115)
Mis puudutab tööstusrakenduste sektorit, siis laekus kasutajatelt, kelle osakaal Hiinast pärit koguimpordis on 21 %, kokku 20 küsimustike vastust. Kontrolliti viit äriühingut - ühte enne ja nelja pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Kontrollkäikudel kogutud andmete põhjal korrigeeriti eriti tugeva polüesterlõngaga seotud tegevusalade osakaal 54 % tasemele kogu tegevusest. Uurimine näitas, et kõnealused kasutajad ostsid eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt Hiinast (42 %) ja Koreast (24 %), samas kui 29 % hangiti liidu ja kolmandate riikide tarnijatelt. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist toimunud kontrollkäikudel kogutud andmete alusel kohandati kõnealuse sektori keskmist kasumimarginaali, mis leiti olevat 17 %. Sellegipoolest selgub kogutud andmetest, et kogu sektori jaoks kehtestatud keskmine kasumimarginaal ei peegelda VKEde olukorda, kel oli uurimisperioodil keskmine negatiivne kasumimarginaal - 1,9 %. Halvimal juhul, st kui nende VKEde tarnijateks on meetmete kohaldamisalasse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad ning nad ei muuda oma tarnijat, langeks nende tulusus lõplike meetmete kehtestamisega - 1,9 %-lt - 1,3 %-le. See tuleneb asjaolust, et nad tarnivad Hiinast eriti tugevat polüesterlõnga suuremas proportsioonis kui suurettevõtted, kes jätkavad suure kasumi teenimist. Siiski võib oletada, et need VKEd pöörduvad vähemalt osaliselt tarnijate poole, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata.
(116)
Mõned kasutajad väitsid, et esialgses analüüsis liidu huvide kohta oli dumpinguvastaste meetmete mõju nende tulususele alahinnatud. Nad väitsid ka seda, et neil oleks raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele ning alternatiivsete tarneallikate leidmisega. Teatavad huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka liidu tootjate suutlikkuse nõutavaid tooteid tarnida. Toodi esile ka meetmete võimalik negatiivne mõju järgtööstusele ja seeläbi tööhõivele liidus.
(117)
Mis puudutab tulusust, siis selgus ajutiste meetmete kehtestamise järel tehtud kontrollkäikudel kogutud andmete analüüsimisel, et meetmed mõjutaksid köite ja tööstusrakenduste sektorit negatiivselt, kui kasutajad jätkavad toodete ostmist meetmete kohaldamisalasse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt ega muuda oma tarnijaid. See mõju on aga tõenäoliselt piiratud, arvestades tollimaksu vähendatud määra ja alternatiivsete tarneallikate olemasolu.
(118)
Seoses väitega, nagu ei saaks kulude suurenemist tarbijatele edasi kanda, näitas uurimine, et teatavates sektorites võib olla tõepoolest raske hindu tõsta. Siiski tuletatakse meelde, et Hiina eksportivate tootjate kõrget koostöötaset arvesse võttes kohaldatakse enamuse Hiinast pärit impordi suhtes ligikaudu 5 % tollimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 103. Seetõttu võib eeldada, et kasutajad saavad vähemalt osa kulude suurenemisest tarbijatele edasi kanda ja et igal juhul on meetmete mõju nende tulususele isegi hindade tõusuta küllaltki piiratud.
(119)
Mis puudutab väidet, nagu ei suudaks liidu tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral nõutavaid tooteid tarnida, siis näitas uurimine, et liidu tootjate tarnete osas teatavatele kasutajatele on varem esinenud mõningaid häireid. Siiski ei näidanud see analüüs, et need häired oleks kestva loomuga. Tarneallikate vahetamise väidetava raskuse osas selgus kontrollkäikudel tõepoolest, et enne uue eriti tugeva polüesterlõnga kasutamist masstootmises peab see läbima teatava arvu katsetusi, et kontrollida uue tooraine sobivust seadmetega ja lõpptoodete kvaliteedistandardeid. Katsetuste kestus sõltub lõpptoote rakendusest. Seetõttu ollakse arvamusel, et tarnijate vahetamine võib osutuda teatavate kasutajate puhul aeganõudvaks ja kulukaks, ehkki see sõltub tootest. Kontrollkäigud näitasid, et mõned äriühingud kavandavad oma tarnijate ringi laiendamist, et vältida sõltuvust vaid ühest tarneallikast.
(120)
Mõned huvitatud isikud tõid esile ka VKEde olukorra, väites et VKEdel on raskusi tooraine tarnimisega, kuna nad tellivad alla tootjate nõutavate miinimumkoguste. Sellega seoses tuleb märkida, et raskusi tellimuste miinimumkoguste täitmisel tuleb äritegevuses ette olenemata sellest, kas meetmed kehtivad või mitte. Seetõttu ollakse seisukohal, et tollimaksude kehtestamine iseenesest ei mõjuta ettevõtjate vahel juba väljakujunenud koostöötavasid. Seega ei loeta neid väiteid põhjendatuks.
(121)
Lisaks sellele väitsid veel mõned huvitatud isikud, et liidu tootmisharu ei kujuta endast usaldusväärset tarneallikat, kuna selle tootevalik jätab soovida, toodete kvaliteet on madal ja hinnad kõrgemad. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kuigi liidu tootjad ei suuda pakkuda kogu nõutavat tootevalikut, on olemas alternatiivsed tarneallikad, mis võimaldavad seda valikut täiendada. Pealegi ei tohiks suhteliselt madal tollimaksumäär takistada kasutajaid tootevaliku täiendamiseks vajalikke artikleid ka edaspidi Hiinast importimast. Lisaks sellele peaks vabrikute taasavamine, mida eespool mainiti, aitama seda olukorda parandada, kuna lisandunud tootmisvõimsus võimaldab laiendada tootevalikut. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(122)
Mis puudutab meetmete mõju järgtööstusele ja seeläbi liidu tööhõivele, siis ollakse seisukohal, et eelöeldut arvestades peaks see mõju olema tühine.
6.5. Järeldus liidu huvide kohta
(123)
Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste impordimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga suhtes.
7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
7.1. Kahju kõrvaldamise tase
(124)
Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamise taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 179-183.
7.2. Lõplikud meetmed
(125)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel.
(126)
Arvestades, et Korea ja Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaalid olid allpool miinimumtaset, ei tuleks nendest riikidest pärit impordi suhtes lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada.
(127)
Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal
Dumpingumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu määr
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Puudub
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Puudub
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Kõik muud Hiina äriühingud
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(129)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(130)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.
(131)
Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu. Artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.
7.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(132)
Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest väiksemad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.
8. MENETLUSE LÕPETAMINE
(133)
Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks nende kahe riigi puhul menetlus lõpetada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, ja mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Lisas loetletud äriühingud
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Kõik muud äriühingud
9,8
A999
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva eriti tugeva polüesterlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.
Artikkel 3
Määruse (EL) nr 478/2010 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 5402 20 00 alla kuuluva eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) (mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi) impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 4
Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
-
ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;
-
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;
-
ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,
siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 5,3 %.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. november 2010