PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 510/2010,
14. juuni 2010,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 1242/2009 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2. veebruaril 2009 esitas Smiths Detection Group Limited (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 80 % liidu teatavate kauba läbivalgustussüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(3)
Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
(4)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi ka põhjalikuma uurimise ELi tarbimise aspekte silmas pidades. Sellega seoses võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt asjaomase toote kasutajate ja tootjatega, et kontrollida teatavate tehingute kohta esitatud väiteid.
(5)
Siinkohal meenutatakse, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. juuli 2007 kuni 31. detsember 2008 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 9. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(6)
Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja („Hiina tootja”) väitis, et 18-kuulise uurimisperioodi kasutamine tavapäraselt dumpinguvastastes uurimismenetlustes kasutatava 12-kuulise uurimisperioodi asemel ei ole põhjendatud. Hiina tootja arvates oleks uurimisperiood pidanud hõlmama vaid 2008. kalendriaastat.
(7)
Alustuseks tuleb märkida, et Hiina tootja ei vaidlustanud 18-kuulise uurimisperioodi kasutamist uurimise esialgses etapis. Ta esitas selle väite alles pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist. Uurimisperiood oli aga teatavaks tehtud juba menetluse algatamise teates ja küsimustikes, st juba uurimise alguses. Ajutise määruse põhjenduses 9 on selgitatud 18-kuulise uurimisperioodi valimise põhjuseid. Kõnealune isik ei esitanud ühtegi põhjust, mis oleks seadnud kahtluse alla põhjenduse, milles toodi esile turul toimunud tehingute suhtelist vähesust.
(8)
Kõik kahju ja põhjuslikku seost käsitlevad arvandmed, mis on seotud uurimisperioodiga, on ümber arvutatud aasta baasil, et tagada uurimisperioodi andmete täielik võrreldavus eelmiste aastate andmetega.
(9)
Hiina tootja väitis ühtlasi, et uurimisperiood valiti eesmärgiga manipuleerida kahjuteguritega. See väide tuleb tagasi lükata.
(10)
Komisjon ei saanud olla ega olnud uurimise alguses teadlik kahjunäitajatega seotud keerulistest andme- ja arvukogumitest. Need andmed tehti kindlaks alles uurimise käigus.
(11)
Tuleb märkida, et 12 kuust pikemat uurimisperioodi on kasutatud ka varasemates uurimistes (nt 16-kuuline uurimisperiood Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit kaltsiummetalli puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 892/94) (4) ja 18-kuuline uurimisperiood USAst pärit dinaatriumkarbonaadi puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 823/95) (5).
(12)
Lisaks väitis Hiina tootja, et lepingu allkirjastamisega on hõlmatud kõik tehingud teataval ajahetkel hoolimata sellest, kas müük toimus hankemenetluse kaudu või mitte, mistõttu ei ole vajadust pikema uurimisperioodi järele. See argument ei ole veenev, kuna see ei lahenda põhiprobleemi, milleks on tehingute suhteline vähesus asjaomases sektoris. Lepingu allkirjastamise kuupäevale tugineti vaid selleks, et müügi oluliste elementide määratlemiseks oleks piisavalt selge alus, ja samas aitas selgelt kindlaksmääratud kuupäev eristada tehinguid, mis kuulusid uurimisperioodi ja sellele eelnevasse perioodi ning mis jäid sellest välja.
(13)
Kuna uurimisperioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 9.
(14)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks teatavate Hiinast pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikult sissenõudmiseks. Nende järelduste teatavakstegemise järel anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(15)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(16)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel vaadati üle toote määratlus, et võtta arvesse Hiina tootja märkusi ja liidu tootmisharu väiteid, mida oli põhjalikult uuritud. Selle tulemusena jõuti järeldusele, et kaupade läbivalgustamisel ei saa kasutada alfa- või beetakiirgusel põhinevat toodet. Seetõttu peetakse õigustatuks jätta need kaks tehnoloogiat tootevalikust välja. Ei esitatud ühtegi märkust, mis oleks seadnud kahtluse alla esialgse järelduse, et kõiki ülejäänud tootevalikusse kuuluvaid tehnoloogiaid (välja arvatud alfa- ja beetakiirgus) saab kasutada kauba läbivalgustussüsteemides ja et kõikidel tooteliikidel on sama otstarve - kauba läbivalgustamine -, milleks kasutatakse sama peamist vahendit, st kaupa läbivalgustavat kiirgusemissiooni. Uurimisperioodil müüdi ELis gammakiirgusel töötava vaatlusaluse toote eksemplare.
(17)
Eelöeldu põhjal tehakse järeldus, et kõigil kauba läbivalgustussüsteemidel, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla, ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitel, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla, on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, samad lõppkasutajad ja et need tooted konkureerivad üksteisega liidu turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10 kuni 15 esitatud järeldused, kuivõrd neis ei osutata alfa- ega beetakiirgust kasutavatele tehnoloogiatele.
(18)
Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 16.
(19)
Seega jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud kauba läbivalgustussüsteemide tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
4. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(20)
Hiina tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, vaid üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19 ja 20.
2. Individuaalne kohtlemine
(21)
Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 25.
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriik
(22)
Ükski asjaosaline ei vaidlustanud Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) valimist võrdlusriigiks.
(23)
Hiina tootja rõhutas veelkord, et üks kaebuse esitajaga seotud USA äriühing hoidub koostööst. Ta väitis, et kaebuse esitaja kasutas oma USAs asuva seotud äriühingu andmeid kaebuses esitatud normaalväärtuse arvutamiseks, ehkki kaebuse esitaja ise tunnistas, et temaga seotud USA äriühing ei ole samasuguse toote tootja. Hiina tootja märkis, et kaebuse esitajaga seotud USA äriühingut oleks tulnud sundida uurimise raames koostööd tegema ja kuna see ei õnnestunud, tuleks kaebuse esitaja lugeda koostööd mittetegevaks ja seega menetlus lõpetada. Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud välja selgitama, kas USA äriühing on samasuguse toote tootja. Lõpuks kahtles Hiina tootja ka selles, kas ELi mittesooduspäritolu reeglist lähtudes on võimalik määratleda, kas ettevõtjat saab käsitada teatava toote tootjana või mitte.
(24)
Mis puudutab märkusi kaebuse esitajaga seotud USA äriühingu andmete kasutamise kohta kaebuses, siis tuleb märkida, et kaebuses esitatud teave normaalväärtuse kohta põhines üldistel USA hindadel, mis on üldsusele kättesaadavad USA valitsuse „GSA Advantages” veebisaidil. Kuna samasuguse toote puhul ei olnud kahe tooteliigi hinnad avalikult kättesaadavad, arvutas kaebuse esitaja normaalväärtuse oma ELi tootmiskulude põhjal, mida ta kohandas USA tasemega, tuginedes oma teadmistele USA turust.
(25)
Hiina tootja ei esitanud rohkem mingeid tõendeid, mis oleks seadnud kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 32 sisalduvad järeldused.
(26)
ELi dumpinguvastane õigustik ei sisalda ühtegi eeskirja, mis näeks ette, et menetlus tuleks lõpetada sellepärast, et võrdlusriigis asuv tootja otsustas uurimise raames koostööst hoiduda. Seda järeldust ei muuda ka tõik, et see tootja on seotud kaebuse esitajaga. Käesoleval juhul ei ole asjakohane ka kohtuasi, millele Hiina tootja tugineb (T-249/06: Interpipe), kuna selles kohtuasjas oli kesksel kohal küsimus, millises ulatuses peaks ühenduse tootja tütarettevõtja kahju kindlaksmääramise menetluses koostööd tegema. See on midagi muud kui andmete esitamine normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigis.
(27)
Tootja määratlust käsitleva argumendi osas tuleb märkida, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kaebuse esitaja toodab ELis samasugust toodet ning kõnealune tootmistegevus määrabki toote päritolu kooskõlas ELi mittesooduspäritolu reeglitega. Õigusaktides ei ole aga sätestatud nõuet määrata kindlaks selliste juriidiliste isikute staatus, keda ei uurita käesolevas menetluses, kes ei asu ELis ja kelle andmeid ei kasutata uurimises mis tahes järelduste tegemiseks.
(28)
Kuna muid märkusi võrdlusriigi valiku kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26 kuni 37.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(29)
Tuleb meenutada, et normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st USA) ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Seega määrati ELi imporditud tooteliigi normaalväärtus kindlaks USAs valmistatud samasuguse toote USA tootja omamaise müügi hindade põhjal. Koostööd tegev USA tootja ei valmistanud ühtegi teist tooteliiki, mida oleks saanud võrrelda Hiinast ELi imporditud tooteliikidega. Selleks et tagada normaalväärtuse laiapõhisem arvutamine, uuris komisjon võimalust määrata teiste tooteliikide puhul normaalväärtus mõnel muul alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a („muul põhjendatud alusel”). Esialgu leiti, et teatavate tooteliikide puhul on võimalik kasutada kontrollitud andmeid liidu tootmisharu kulude kohta.
(30)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused normaalväärtuse arvutamise kohta.
(31)
Hiina tootja väitis, et normaalväärtust tuleb vähendada ettevõttesiseselt toodetud ja väljapoolt ostetud kiirendite hinnaerinevuse võrra, sest Hiina tootja toodab kiirendeid, samas kui USA tootja ja liidu tootmisharu ostavad neid.
(32)
Samas tuleb märkida, et selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi faktilist tõendit, ehkki komisjon nõudis selliseid tõendeid uurimise käigus.
(33)
Hiina tootja nõudis komisjonilt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootemudelite täpset spetsifikatsiooni. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu ja võrdlusriigi tootja käsitavad sedalaadi teavet konfidentsiaalsena. Kui mudeli täpne nimi oleks avaldatud, oleksid isikud saanud selle teabe põhjal - arvestades asjaolu, et mudelid kuulusid vaid ühte seeriasse ja et selle seeria eritunnused olid juba avaldatud, ja samuti seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati piiratud arvu mudelitüüpe - tuletada konkreetsete mudelitüüpide tegelikud hinnad või kulu ja hinnad, mille põhjal arvutati erinevate mudelitüüpide normaalväärtus. Kuna selline teave on oma olemuselt konfidentsiaalne, tuli vastav taotlus tagasi lükata.
(34)
Hiina tootja kahtles ka viisis, kuidas komisjon arvutas normaalväärtust liidu tootmisharu andmetest lähtudes. Ta väitis, et kasutada oleks tulnud tegelikke müügihindu, mitte hinnapakkumistes sisalduvaid hindu. Esiteks on asjakohane meelde tuletada, et liidu tootmisharu andmeid kasutati selleks, et suurendada normaalväärtuse ja Hiina tootja eksportmüügi vahelise hinnavõrdluse representatiivsust. Selliste vaatlusaluse toote tüüpide puhul, mille normaalväärtust ei olnud võimalik USAs kättesaadava teabe põhjal kindlaks määrata, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks võimaluse korral liidu tootmisharu kontrollitud andmeid samade tootetüüpide osas, mida Hiinast imporditi.
(35)
Seega arvutati rea tootetüüpide (mis ei hõlmanud ühelgi juhul mobiilseid läbivalgustussüsteeme) normaalväärtus standardkulude alusel, ilma et seejuures oleks arvesse võetud ehitustöid ega muid tootmiskohaga seotud kulusid, lisades neile kuludele mõistliku kasumiprotsendi, mis oli igal juhul tunduvalt väiksem kui kahjumimarginaali määramiseks kasutatud sihtkasum. Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu kohaldab kõigi pakutavate toodete puhul standardkulusid. Kontrolliti ka dokumente, milles on esitatud standardkulude moodustumine, arvutamine ja nende võrdlus tegelike kuludega, ja neis ei leitud mingeid kõrvalekaldeid.
(36)
Peale selle võrreldi liidu tootmisharu kulustruktuuri samasuguse toote USA tootja kulustruktuuriga. Selgus, et i) USA tootja kasumimarginaal oli kõrgem kasumimarginaalist, mida oli kasutatud normaalväärtuse arvutamiseks liidu tootmisharu andmete põhjal, ja et ii) liidu tootmisharu kulustruktuur on üldjoontes samalaadne võrdlusriigi tootja kulustruktuuriga (täpset erinevust ei saa avaldada konfidentsiaalsusnõude tõttu). Seega on liidu tootmisharu andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks igati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.
(37)
Hiina tootja tegi märkuse ka avaliku hankemenetluse kohta, mille alusel samasuguse toote USA tootja müüs mobiilseid kauba läbivalgustussüsteeme USA turul. Ta väitis, et komisjoni poolt ei olnud korrektne võrrelda 2005. aastal toimunud hankemenetluse põhjal arvutatud normaalväärtust ja uurimisperioodiga seotud ekspordihinda. Uurimise käigus ilmsiks tulnud faktid ei kinnita seda väidet. USA hankemenetlustel sõlmitakse raamleping, mis võimaldab pakkumise võitjal müüa oma tooteid teatava ajavahemiku jooksul. Raamleping ei sisaldanud mingeid hindu. See leping sõlmiti küll 2005. aastal, kuid individuaalsed hinnapakkumised tehti ja lepingud allkirjastati 2007. aastal, st uurimisperioodil. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune hankemenetlus tuleks kaasata uurimisperioodi ja et selle andmeid tuleks dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta.
(38)
Lisaks soovis Hiina tootja teada veel seda, miks sellise ümberpaigutatava süsteemi normaalväärtus, nagu ta oli Lätis müünud, arvutati mitte USA tootja müügiandmete, vaid liidu tootmisharult saadud teabe põhjal. Siinkohal tuleb märkida, et komisjon ei saanud võrdlusriigi andmeid kasutada sellepärast, et need ei olnud kättesaadavad.
(39)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 42.
4. Ekspordihind
(40)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused ekspordihinna kohta.
(41)
Need märkused käsitlesid teatavaid kuluartikleid ja olid seotud Madalmaades, Soomes ja Poolas tehtud tehingutega. Arvesse võeti märkusi, mida toetasid kontrollitud andmed, ning dumpingumarginaali arvutusse tehti vastavad kohandused. Teatavatele paigalduskuludele osutavad märkused tuli tagasi lükata. Sellega seoses tuleb meenutada, et ehkki uurimise käigus nõuti mitmel korral tegelikke andmeid vaatlusaluse toote eri osade hinna kohta, ei vaevunud ettevõtja esitama rahuldavat hinnajaotust. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel avaldatud summad kujutavad endast uusi andmeid, mille toetuseks ei esitatud raamatupidamisandmeid ega muid kontrollitavaid tõendeid.
(42)
Hiina tootja märkis ühtlasi, et ta tegi ühe müügitehingu väljaspool avalikke hankemenetlusi. See väide leidis kinnitust. Uurimisel selgus aga, et kõnealune müügitehing ei toimunud tavapärase äritegevuse käigus. Tegemist oli asendustootega, mille hind oli juba aastaid enne uurimisperioodi kindlaks määratud, kusjuures asendustoode oli hoopis teist laadi kui originaaltoode. Seega ei olnud tegemist uurimisperioodil toimunud tehinguga, vaid varem sõlmitud lepingu täitmisega. Seetõttu ei saa käesoleva tehinguga seotud ekspordihinda arvutustes arvesse võtta.
(43)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43kuni 46.
5. Võrdlus
(44)
Hiina tootja väitel tugines võrdlus toote lühendatud kontrollnumbritele, mis ei võtnud arvesse võrreldavate toodete füüsilisi erinevusi. Lisaks väitis Hiina tootja, et hinnavõrdluses oleks pidanud arvestama kiirendeid ning šassiitüüpide ja energiatasemete erinevusi.
(45)
Esimese väitega seoses tuleks rõhutada järgmist. Arvutustes kasutatud liidu tootmisharu andmed pärinesid otse avalike hankemenetluste raames esitatud pakkumistest, st need olid seotud tootetüüpidega, mis konkureerisid turul samal ajal ja samal kaubandustasemel ning mida hankijad käsitasid võrreldavana. Mis puudutab samasuguse toote USA tootjalt saadud andmeid, siis selgus uurimise käigus, et võrreldav tootetüüp vastab algmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud rangetele eeskirjadele, st see on vaatlusaluse tootega igas aspektis samasugune. Seetõttu ei takistanud komisjoni asjaolu, et kõik toodete füüsilised erinevused ei kajastunud toote kontrollnumbris või lühendatud kontrollnumbris, normaalväärtust ja ekspordihinda korrektselt võrdlemast. Hindade võrreldavust mõjutada võivaid erinevusi uuriti hoolikalt. Toimikus esitatud teabest nähtub, et Hiina tootja tarnitud toodetel olid üldjuhul lisafunktsioonid võrreldes nendega, mis võeti aluseks normaalväärtuse arvutamisel. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks äärmiselt ettevaatlikult.
(46)
Seoses kiirendite, šassiitüüpide ja energiatasemetega tuleb märkida, et nõutavaid kohandusi reguleerib algmääruse artikli 2 lõige 10. Nimetatud erinevuste puhul ei ole siiski tõendatud, et need mõjutaksid hindu ja hindade võrreldavust, sest Hiina tootja ei ole esitanud teavet, mis põhjendaks taolise kohanduse tegemise vajadust.
(47)
Hiina tootja väitis, et kiirendi on vaatlusaluse toote oluline osa ja oleks seega pidanud kajastuma toote kontrollnumbri struktuuris. Komisjon ei lisanud kiirendit toote kontrollnumbri struktuuri, kuna kumbki asjaomane pool ei esitanud tõendeid selle kohta, et kiirendi on erinevaid tootetüüpe eristav faktor.
(48)
Hiina tootja soovis veel teada, millisel alusel ja millises ulatuses oli normaalväärtust kohandatud, et viia see tehasest hankimise tasandile. Samasugust toodet valmistava ainsa USA tootja müügihindade põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati garantii- ja krediidikuludega. Liidu tootmisharu andmete alusel kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati transpordi-, garantii-, koolitus- ja dokumendikulude ning vahendustasudega. Komisjon ei saa siiski avalikustada nende kohanduste määra, sest tegemist on oma olemuselt konfidentsiaalse teabega. Samas tuleb nentida, et vastavaid andmeid, mida kasutati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna arvutamisel, ei avaldatud ka liidu tootmisharule.
(49)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.
6. Dumpingumarginaal
(50)
Hiina tootja ei olnud rahul asjaoluga, et teatavad müügitehingud jäeti dumpingu arvutamisel välja. Sellega seoses tuleb märkida, et nende tehingute müügiväärtusi võeti esialgu ekspordihindade kindlaksmääramisel arvesse. Kuna nende tehingute normaalväärtust ei õnnestunud aga määrata, ei saanud normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda.
(51)
Peale selle väitis Hiina tootja, et põhjenduses 50 osutatud müügitehingute CIF-hinda oleks tulnud võtta arvesse CIF-koguhinnas, mida kasutati nimetajana dumpingu arvutamisel. Selle väitega ei saa nõustuda. Dumpingu koguväärtus leitakse, jagades erinevate tuvastatud dumpingujuhtumite (mille puhul saab teha hinnavõrdluse) summa vastavate CIF-hindade summaga. Kui lisada arvutustesse selliste müügitehingute CIF-hind, mille puhul ei saa normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda, kuna normaalväärtust ei ole võimalik kindlaks määrata, muutuksid arvutused aritmeetiliselt vigaseks, sest lugeja ja nimetaja ei oleks enam seotud võrreldavate tehingutega.
(52)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50.
(53)
Eelnevast lähtudes on lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 38,8 %.
5. KAHJU
(54)
Kahju käsitlevate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja; osa neist olid samad küsimused, millele vastati juba ajutises määruses.
(55)
Ajutises määruses tõstatatud küsimustele antud vastuseid ei hakata siinkohal kordama.
1. Üldised märkused
(56)
Esmalt tuleb meenutada, et siinkohal esitatud andmed puudutavad kahte liidu tootjat ja ühte eksportivat tootjat, kes esindab olulist osa liidu turust. Seega ei ole võimalik esitada täpseid arve, et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet. Sellisel juhul on näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.
(57)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis Hiina tootja, et kahjuanalüüs esitataks aasta baasil. Ehkki see ei muuda andmete sisu, vaid ainult nende esitusviisi, loeti see nõue põhjendatuks, mistõttu kogu järgnev analüüs on esitatud aasta baasil.
(58)
Hiina tootja vaidlustas esialgsete järelduste teatavakstegemise dokumendis sisalduvad andmed oma äriühingu müügikoguste kohta vaatlusalusel perioodil (2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni). Siinkohal tuleb märkida, et komisjon esitas kõnealusele isikule andmete täieliku ja üksikasjaliku jaotuse. Hiina tootja poolt tagasisideks esitatud andmeid kõrvutati toote lõppkasutajaks olevate liikmesriikide ametiasutustelt ja liidu tootjatelt saadud teabega. Seega võib öelda, et uurimise lõppetapis on Hiina tootja liitu suunatud müügi üksikasjad ja mõju teada.
(59)
Hiina tootja väitel tulnuks juhtudel, kui liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist, kõnealused müügitehingud kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Sellegipoolest ei saa institutsioon väita, nagu oleks liidu tootmisharu sellega, et ta ei esitanud uurimisperioodil teatavas konkreetses hankemenetluses pakkumist, samas kui Hiina tootja seda tegi, tekitanud endale sedavõrd ulatusliku kahju, et see tühistab kahju ja dumpingu põhjusliku seose. Pealegi toob hankemenetluses osalemine alati kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne), mistõttu ettevõtted esitavad pakkumise ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.
(60)
Samuti väideti, et juhtumid, mil kaebuse esitaja (Smiths Detection Group Limited) tegi hankemenetluse hinnalage ületavaid pakkumisi, tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Uurimise käigus ei ole aga leitud kontrollitavat teavet, mis näitaks, et sellised pakkumised üldse tehti.
(61)
Hiina tootja sõnul esineb kahjuandmetes teatav ebasümmeetria. Tema väitel on müügikogused, turuosa ja kasum seotud müügitehingutega, mis valiti välja lepingu kuupäeva alusel, samas kui teatavad teised kahjutegurid tulenevad kaebuse esitaja raamatupidamisandmetest ega pruugi langeda samale ajavahemikule. Uurimise alguses pidid komisjoni talitused otsustama, millisest ajapunktist lähtudes valida välja müügitehingud kõigi menetluse käigus koostööd tegevate äriühingute puhul. Otsustati, et kõige asjakohasem on tugineda lepingu kuupäevale, kuna sageli lahutab hankemenetluse algust ja lepingu sõlmimise kuupäeva, samuti lepingu sõlmimist ja lõpparve kuupäeva suur ajavahe. Pealegi võivad mitmed arved olla seotud sama lepinguga, mis omakorda võib kehtida mitmeid aastaid.
(62)
Ehkki ajapunktiks kehtestati lepingu kuupäev, ei saanud liidu tootjatelt nõuda, et nad täidaksid küsimustikud lepingu kuupäevadest lähtudes. Selleks oleksid nad pidanud oma raamatupidamise täielikult ümber korraldama vastupidiselt levinud tavadele, mis oleks põhjustanud mitmeid ebaselgusi ja kahjustanud ka esitatava teabe kvaliteeti. Kuivõrd arvete kuupäevi ei saanud aluseks võtta, koguti vaatlusalust toodet käsitlevad kahjuandmed kokku nii hästi kui võimalik.
(63)
Uurimise kümnendal kuul, oma vastuses esialgsete järelduste teatavakstegemisele vaidlustas Hiina tootja ka asjaolu, et uurimisperiood hõlmab 18-kuulist perioodi, ning väitis, et see oleks pidanud piirduma 2008. kalendriaastaga. See väide lükati tagasi põhjustel, mis õigustavad 18-kuulise perioodi kasutamist ning mis on esitatud ajutises määruses ja eespool põhjendustes 5 kuni 11. Pealegi oleks selline muudatus takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist, sest kõik koostööd tegevad äriühingud oleksid pidanud küsimustiku vastused uuesti esitama muudetud uurimisperioodist lähtudes.
(64)
Hiina tootja kahtles ka selles, kas kaebuse esitajaga seotud arvukaid ELi äriühinguid võeti komisjoni kahjuanalüüsis nõuetekohaselt arvesse. Selles osas tuleb märkida, et kaebuse esitaja küsimustiku vastuste kontrollimisel kasutati terve kontserni kaasabi ning komisjon kandis hoolt selle eest, et kahjunäitajaid ja vastavaid arvutusi analüüsiti hoolikalt ka teiste kontserni kuuluvate äriühingute osas. Hiina tootjale selgitati juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et tema poolt silmas peetud ELi äriühingute roll asjaomase toote valmistamisel ja turustamisel oli tühine, peaaegu olematu. See piirdus vaid uuritava toote müügi teatavate aspektidega (nt hooldus) ja käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete müügiga.
(65)
Lõpetuseks väitis Hiina tootja veel seda, et kuivõrd liidu tootmisharu ei vastanud teatavate hankemenetluste tehnilistele nõuetele või ei osalenud üldse neis menetlustes, ei leidnud kõnealuste tehingute puhul liidu tootmisharu kahjustav dumping aset. Selle väitega ei saanud nõustuda.
(66)
Esiteks tuleb märkida, et asjaolu, et teatavate eksporditehingute puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks teha, ei sea küsimuse alla kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldusi, kui arvustused tehti piisavalt representatiivsel alusel. Sellise juhtumiga on kahtlemata tegemist kõnealusel juhul (vt põhjendus 50). Konkreetsete tehingute kohta tuleb märkida järgmist. Tehing, mille puhul ilmnes tehniliste nõuete probleem, oli seotud ühe tooteliigiga, mida müüdi ühe hankemenetluse alusel. Hiina tootja ja kaks liidu tootjat tõlgendasid seda hankemenetlust üsna erinevalt. Hiina tootja väitis uurimise lõpujärgus, et kõnealune tooteliik ei ole teisaldatav läbivalgustussüsteem, samas kui liidu tootmisharu oli vastupidisel arvamusel. Sellest järeldub, et liidu tootmisharu osales hankemenetluses kindla veendumusega, et pakkumine tuleb esitada selle konkreetse tooteliigi kohta. Lisaks tõi tema osalemine kaasa kulusid (tõlked, esindaja, pakkumises osalemise tasu jne). Sellepärast ei tähenda kõnealuse hankemenetluse tulemus, mille kohaselt liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist samadel alustel, et kõnealune import ei suurendanud kindlasti kahju.
(67)
Lisaks viitab Hiina tootja tehingule, mis ei kuulu uurimisperioodi ja millega täideti hoopiski varem sõlmitud lepingut, nagu on selgitatud põhjenduses 42. Ta viitas ka tehingule, mille puhul liidu tootmisharu ei osalenud hankemenetluses. Esimesena nimetatud tehingu puhul ei tehtud mingit järeldust kahju kohta. Teise tehingu puhul kehtivad põhjenduses 59 esitatud järeldused.
2. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(68)
Uurimise üheteistkümnendal kuul andis endast teada üks Rumeenia äriühing, kes väitis, et ta tootis ELis uurimisperioodil teatavaid kauba läbivalgustussüsteeme. Komisjon kogus ja kontrollis teavet selle äriühingu kohta. Äriühingult endalt ja teistelt turuosalistelt, sh Hiina tootjalt saadud teabest selgus, et kõnealuse äriühingu osalus samasuguse toote tootmisprotsessis on tihedalt seotud ühe ELis tuntud kauba läbivalgustussüsteemide tootja tegevusega. Seetõttu tõlgendati käesolevas uurimises Rumeenia äriühingu poolt uurimisperioodil tehtud ainsat müügitehingut nii, nagu oleks selle teinud ELi kauba läbivalgustussüsteemide tootja, kellega eespool nimetatud äriühing koostööd tegi.
(69)
Selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tarbimine, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja palgad analüüsiti kõigi liidu tootjate puhul.
(70)
Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 56 esitatud järeldused heaks.
3. Liidu tarbimine
(71)
Hiina tootja väitel ei olnud ajutises määruses esitatud liidu tarbimise tase korrektne. Seetõttu võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt kasutajatega, et koguda lisateavet ELi tarbimise kohta vaatlusalusel perioodil. Nende isikutelt saadud täiendavate andmete alusel joonistus ELi tarbimisest järgmine pilt:
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed
(72)
Vaatlusalusel perioodil suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine ELis 11 % võrra.
(73)
Hiina tootja väitel tuleks avaldada tegelikud tarbimisandmed, mitte indekseeritud näitajad. Sellega seoses tuleb täheldada, et ELis tegutseb väga väike arv teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjaid, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 54, ning mis tahes tegelike tarbimisandmete avaldamine tähendaks asjaosaliste tegelike müügiandmete teatavakstegemist. Neid andmeid käsitatakse aga konfidentsiaalsena.
(74)
Samuti väideti, et tarbimisnäitajad peaksid kajastama kõiki vaatlusaluse toote eksemplare, mis tarbiti ELi turul. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tarbimises kajastuvad kõigi (komisjonile teadaolevate) turuosaliste poolt tehtud kõik vaatlusaluse toote müügitehingud (nii hankemenetluste raames kui väljaspool). Neid andmeid kontrolliti ja kõrvutati erinevatest allikatest pärit teabega. Tarbimisandmed kajastavad siiski ainult müüki, mitte neid väheseid komisjonile teatatud tehinguid, mille puhul oli tegemist liisimise või annetusega. Nende tehingute kaasamise korral oleks Hiina turuosa olnud veelgi suurem.
(75)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57 ja 58 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 71 kuni 74.
4. Import asjaomasest riigist
a) Vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa
(76)
Nagu on selgitatud põhjendustes 57 ja 58, vaadati üle vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa. Andmete esitamine aasta baasil ja mahu ajakohastamine kinnitasid ajutises määruses esitatud järeldusi, et import ja selle turuosa on 2004. aastast alates märkimisväärselt kasvanud. Hiina tootja seadis kahtluse alla andmete indekseerimise meetodi. Siinkohal tuleb rõhutada, et nii uurimises esialgses kui ka lõppetapis näitavad tegelikud andmed - hoolimata nende indekseerimise meetodist - asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa olulist kasvu.
(77)
Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 150 %.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Impordi maht
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed
(78)
Kuna keskmised ekspordihinnad oli sõltuvalt imporditud kauba läbivalgustussüsteemi tüübist suuresti erinevad, ei saanud sellest teha mingeid arvestatavaid järeldusi, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 60.
(79)
Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu kahekordistus.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Hiina turuosa
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed
(80)
Hiina tootja väitis, et arvesse tulnuks võtta ka uurimisperioodi järgset impordimahtu (uurimisperioodil võitnud pakkumised, millega seotud lepingud sõlmiti pärast uurimisperioodi). Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Hiina tootja ei toonud aga selliseid erandlikke asjaolusid esile. Võrreldavuse tagamiseks oleks siis pidanud vaatluse alla võtma ka uurimisperioodile eelnevad müügitehingud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kuna import oli aga suurenenud nii mahtudes kui ka turuosas, nagu on eespool osutatud, ei mõjutanud see otsus kuidagi käesoleval juhul uuritavaid tegureid.
b) Hindade allalöömine
(81)
Hiina tootja märkis, et uurimise esialgses etapis kasutatud hindade allalöömise kindlakstegemise meetod oli puudulik. Hiina tootja arvates ei olnud võimalik võrrelda tema tegelikke müügihindu liidu tootmisharu poolt pakkumismenetluses esitatud hindadega. Sellega seoses tuleb täheldada, et kõnealust meetodit peeti kõige sobivamaks, et tagada korrektne hinnavõrdlus toote puhul, mis on oma olemuselt väga keeruline ja mille ostmiseks korraldati riigihankeid. Huvitatud isikud ei pakkunud välja ka muid sobivaid meetodeid.
(82)
Ehkki metoodikat ei muudetud ja see jäi selliseks, nagu eespool kirjeldatud, tehti arvutustesse väikseid kohandusi, mis vähendasid liidu tootmisharu hindu ja millest teatati ka huvitatud isikutele.
(83)
Ülevaadatud võrdlusest ilmneb, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnatasemel, mis oli 15 kuni 20 % madalam liidu tootmisharu hindadest. Siinkohal tuleb märkida, et Hiina tootja sõnul olid üheks põhjuseks, miks ta võitis hankemenetlused, tema toote kvaliteetsemad spetsifikatsioonid. Hindade allalöömine (ja turuhinnast madalama hinnaga müük) oleks toonud kaasa kohanduste tegemise ja kõrgemate kahjumarginaalide kehtestamise. Neid kohandusi aga ei tehtud, sest kõnealust väidet ei suudetud tõestada ja kohanduste suurust oli vastava teabe puudumisel raske kindlaks määrata.
(84)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 59 kuni 62 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 76 kuni 83.
5. ELi tootmisharu olukord
(85)
Siinkohal tuleb märkida, et lõplikus määruses on kahjunäitajatega seotud andmed esitatud teistmoodi, et võtta arvesse kahte tegurit, millele on osutatud ka põhjendustes 57 ja 69. Esiteks nõudis Hiina tootja 18-kuulise uurimisperioodi andmete esitamist aasta baasil ja teiseks lisati analüüsitavate makromajanduslike näitajate hulka teiselt liidu tootjalt saadud andmed.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Toodang
100
75
94
173
151
Tootmisvõimsus
100
83
90
185
200
Tootmisvõimsuse rakendamine
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(86)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 51 %. Kõnealune positiivne suundumus tuleneb peamiselt samasuguse toote edukast ekspordimüügist. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul samadel põhjustel üle kahe korra. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 24 %.
(87)
Kuivõrd eespool esitatud andmed kajastavad toodangut, millest oluline osa müüdi EList väljaspool asuvatele turgudele, ei käsitata neid andmeid käesoleval juhul oluliste näitajatena.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Varud
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(88)
Liidu tootmisharu varude tase liikus kogu vaatlusalusel perioodil kõikudes tõusujoones. Kuid ka seda näitajat ei peetud kuigi oluliseks, sest kõnealuses sektoris toodetakse tellimuste alusel ning varude tase on äärmiselt madal; pealegi on suur osa varudest ette nähtud ekspordiks.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Liidu müügimaht
100
67
93
100
76
Turuosa
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Turuosa indeks
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed
(89)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ning uurimisperioodil oli see 25 % algmahust. 2004. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 20 protsendipunkti.
(90)
Ajutise määruses põhjenduses 69 esitatud järeldused müügihindade kohta kiidetakse siinkohal heaks.
(91)
Hiina tootja küsis veelkord teavet kaebuse esitajaga sõlmitud hankelepingute kohta ja soovis ühtlasi teada, kui suures ulatuses oli teatavaid hankemenetlusi uurimises arvesse võetud. Sedavõrd üksikasjaliku teabe esitamine on aga vastuolus konfidentsiaalsusnõudega. Lisaks soovis Hiina tootja kinnitust selle kohta, et hankemenetluste raames sõlmitud müügilepingute allkirjastamise kuupäev oli määravaks teguriks liidu tarbimise arvutamisel. Sellega seoses kinnitab institutsioon, et kõikide asjaosaliste puhul kasutati ajutise määruse põhjenduses 57 kirjeldatud metoodikat. Sama tootja küsis selgitust ka selle kohta, kas kaebuse esitaja teatatud andmed katavad tema mõlemat tootmisüksust. Sellega seoses tuleb kinnitada, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduse 7 punktis a, et kaebuse esitajalt saadud andmed võtavad arvesse tema mõlemat tootmisüksust.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Maksueelne kasumimarginaal
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(92)
Vaatlusalusel perioodil hakkas liidu tootmisharu kahjumit tootma. Uurimisperioodi jooksul oli olukord eriti halb.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Investeeringud
100
164
100
354
105
Investeeringute tasuvus
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Rahakäive
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(93)
Vaatlusalusel perioodil tehti vähe investeeringuid. Suurim osa investeeringuid tehti liidu tootmisharu tootmishoonete hooldamisse. 2007. aasta suuremad investeeringud olid seotud vaatlusaluse toote täiustamiseks loodud uue patendiga. Tuletatakse meelde, et kõnealune tegevus on oskusteabemahukas ega nõua suuri investeeringuid.
(94)
Investeeringutasuvus, mis on väljendatud liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, langes vaatlusalusel perioodil, kuid see ei ole hea kahjunäitaja, sest see kajastab peamiselt langenud väärtusega varasid.
(95)
Liidu tootmisharu rahakäive halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.
(96)
Kuna kauba läbivalgustussüsteemid moodustasid kaebuse esitaja tegevusest vaid väikese osa, ei käsitatud kapitali kaasamise võimet kõnealusel juhul olulise tegurina.
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Tööhõive
100
110
129
160
167
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
100
98
102
106
106
Tootlikkus töötaja kohta
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(97)
Vaatlusalusel perioodil kasvasid tööhõive, keskmine tööjõukulu töötaja kohta ja tootlikkus töötaja kohta. Sellele vaatamata ei peetud neid näitajaid oluliseks, sest suur osa tööjõust on seotud eksporditurul müüdavate kauba läbivalgustussüsteemidega.
(98)
Seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.
(99)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64 kuni 76 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 85 kuni 98.
6. Järeldus kahju kohta
(100)
Ajutises määruses esitatud järeldused kahjunäitajate erineva tähtsusastme kohta jäävad kehtima. Kõige olulisemate kahjunäitajatena käsitatakse kasumlikkust, turuosa ja hindade allalöömist, sest need näitajad kajastavad otseselt liidu tootmisharu edukust liidu turul. Eespool on selgitatud, miks teatavad teised näitajad on vähem asjakohased.
(101)
Mis puudutab kasumlikkust, siis hakkas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kahjumit tootma ja liidu tootjate turuosa vähenes 24 %. Lisaks sellele pakkus Hiina tootja 15 kuni 20 % võrra madalamaid hindu.
(102)
Hiina päritoluga vaatlusaluse toote turuosa liidus kasvas vaatlusalusel perioodil koguni 140 %, sellal kui samal ajavahemikul vähenesid oluliselt liidu tootmisharu müügimaht (-24 %) ja turuosa (20 protsendipunkti).
(103)
Käesolevas määruses on andmed esitatud teistmoodi kui ajutises määruses, nagu on selgitatud ka kahjuanalüüsile eelnevates üldistes märkustes. Samas ei muuda asjaolu, kas andmed on esitatud aasta baasil või mitte, nende andmete sisu, vaid ainult esitusviisi. Eespool esitatud kahjunäitajad (makronäitajad) sisaldavad ka teise liidu tootja andmeid. Need ülevaadatud andmed kinnitavad esialgseid järeldusi kahju kohta, st et vaatlusalusel perioodil oli tegemist kahju tekitava olukorraga algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
(104)
Eespool öeldut arvestades ollakse seisukohal, et ajutises määruses esitatud järeldusi ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta ei muuda andmete erinev esitusviis, millele on osutatud põhjenduses 85. Kuna muud märkused selle kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 kuni 80 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 100 kuni 103.
6. PÕHJUSLIK SEOS
(105)
Põhjuslikku seost puudutavate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja.
(106)
Siinkohal meenutatakse, et dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju kajastavad näitajad on esitatud aasta baasil põhjenduses 85 esitatud põhjustel.
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(107)
Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 140 % võrra, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 32 %. Nimetatud negatiivsed muutused toimusid liidu tootmisharus samal ajal, kui 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 11 % (andmed on esitatud aasta baasil).
2. Muude tegurite mõju
2004
2005
2006
2007
Uurimisperiood
Liidu toodangu eksportmüük
100
93
123
245
233
Ekspordi müügihind
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Allikas: küsimustike vastused
(108)
Liidu tootmisharu ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil moodustas eksport valdava enamuse (85 kuni 95 %) ELi toodangu kogumahust.
(109)
Hiina tootja väitis, et komisjon ei võtnud arvesse USAst pärit importi ning et uurimisperioodil müüsid USA ettevõtted ELi rohkem kauba läbivalgustussüsteeme kui Hiina tootjad, aga ta ei esitanud selle väite toetuseks fakte ega konkreetseid kontrollitavaid tõendeid.
(110)
Ajutise meetmete kehtestamise järel tegi komisjon kõik endast oleneva, et hankida rohkem teavet USAst pärit impordi kohta, aga kiitis lõpuks siiski heaks uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud USA impordi mahu.
(111)
Hiina tootja kritiseeris sellest tõsiasjast tehtud järeldusi, et liidu tootmisharu ei osalenud teatavates hankemenetlustes. Sellega seoses tuleb nentida, et uurimises võeti arvesse asjaolu, et kõik asjaosalised (liidu tootmisharu, Hiina tootja, teised teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjad) ei esitanud pakkumisi sugugi mitte igas hankemenetluses. Ei leitud ühtegi kaalukat tegurit, mis viitaks sellele, et vaatlusalusel perioodil tuvastatud ilmne kahju oleks põhjustatud liidu tootmisharu mitteosalemisest pakkumistel, mida ei peetud mõistlikeks ärivõimalusteks. Mõistliku ärivõimaluse kui pakkumises osalemist määrava teguri olemasolu kinnitab tõsiasi, et hankemenetluses osalemine toob kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne) ja ettevõtted osalevad ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.
(112)
Hiina tootja rõhutas veelkord, et põhjusliku seose kindlakstegemiseks tuleks lähemalt uurida hinnaga mitteseotud tegurite (nt muude tehniliste tegurite) kahjustavat mõju.
(113)
Liidu tootmisharu oleks kahtlemata olnud võimeline pakkuma samu spetsifikatsioone, mis olid Hiinast pärit tootel. See oleks aga tõstnud liidu tootmisharu pakutava toote hinda. Selles avaldubki Hiina tootja dumpingu kogu ulatus. Osa dumpingust tuleneb lihtsast tõsiasjast, et Hiina tootja pakub toodet, millel on rohkem funktsioone. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute korra kooskõlastamise kohta (6) on ette nähtud vaid kahe kriteeriumi kohaldamine lepingute sõlmimisel - „madalaim hind” ja „majanduslikult soodsaim pakkumine” -, on igati loogiline, et pakkumismenetluse võitis toodet dumpinguhinnaga pakkuv Hiina tarnija. Hiina eksportija tehtud pakkumine ei oleks olnud majanduslikult soodne, kui tema hinnad ei oleks olnud dumpinguhinnad, st kui need oleksid olnud kõrgemad toote lisafunktsioone arvestades.
(114)
Lõpetuseks tuleb osutada, et uurimine näitas, et kaebuse esitaja pakkumine vastas kõikidele tehnilistele nõuetele hankemenetlustes, mille raames kaebuse esitaja ja Hiina tootja konkureerisid samadel tingimustel.
(115)
Hiina tootja tuli esile ka väitega, et teatavatel juhtudel sõlmiti leping Hiina tootja hoolimata sellest, et tema hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Selliseid tehinguid ei tohiks käsitada kahju tekitavana.
(116)
Sellega seoses tuleb märkida, et uurimisel tehti kindlaks vaid üks juhtum, mille puhul paistis esmapilgul, et Hiina tootja võitis hankemenetluse hoolimata sellest, et tema pakutavad hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Lähemal uurimisel selgus aga, et nii see õigupoolest ei olnud ja et Hiina tootja pakkus rohkete lisafunktsioonidega toodet sama hinna eest. Kui kõigi lisafunktsioonide arvessevõtmiseks oleks hinda kohandatud, oleks ekspordihind kujunenud madalamaks, sisaldades kõrgemat dumpingumarginaali. Selle väite toetuseks, nagu oleks esinenud ka teisi juhtumeid, mil Hiina tootja pakkus hankemenetluses kaebuse esitajast kõrgemat hinda, ei esitatud mingit muud kontrollitavat teavet.
(117)
Hiina tootja väitis, et teine liidu tootja harrastas turuvallutuslikku hinnapoliitikat, põhjustades nii liidu tootmisharule olulist kahju, ja et kõnealust tootjat ei kahjustanud Hiinast pärit import, sest ta oli aktiivse koostöö lõpetanud.
(118)
Esiteks tuleb meenutada, et teine liidu tootja esitas käesoleva menetluse raames teavet ja et kahjuanalüüsis võetakse arvesse kogu liidu tootmisharu. Samuti on asjakohane märkida, et Hiina tootja väidet turuvallutusliku hinnapoliitika kohta ei toeta mingid faktilised tõendid ja seetõttu ei kõiguta need uurimise tulemusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(119)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 81 kuni 95 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 105 kuni 118.
(120)
Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutine järeldus, et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhindadega impordist.
7. ELi HUVID
1. Kasutajate huvid
(121)
Kaks kasutajat, kes olid saatnud oma esildised juba uurimise esialgses etapis, jäid oma märkuste juurde kindlaks. Neile tegi muret, et lõplike meetmete kehtestamine võib kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut. Sellised kahtlused hajutati juba ajutises määruses ning vahepeal ei ole lisandunud uut teavet, mis kinnitaks, et lõpliku tollimaksu kehtestamine võiks kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut vähemalt lühikeses ja keskmises perspektiivis.
2. Järeldus ELi huvide kohta
(122)
Kaks eespool mainitud esildist ei muutnud ajutisi järeldusi. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 96 kuni 113.
8. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamise tase
(123)
Hiina tootja esitas märkusi turuhinnast madalama hinnaga toimunud müügi arvutamise kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapil.
(124)
Hiina tootja esitas väite kahjumarginaali kohta, mis oli sarnane käesoleva määruse põhjenduses 51 käsitletud väitega. See väide tuleb tagasi lükata põhjenduses 51 nimetatud põhjustel.
(125)
Hiina tootja küsis selgitusi ka maksueelse kasumimarginaali arvutamise meetodi kohta, eeskätt seda, millise aastaga see kasumimarginaal on seotud. Sellega seoses tuleb märkida, et maksueelne kasumimarginaal määrati kindlaks rahandusaastate 2006 ja 2007 andmete analüüsimisel.
(126)
Lõplikku dumpingumarginaali ja lõplikku kahju kõrvaldamismäära käsitlevad arvutused näitasid, et teisena nimetatu on madalam kui esimesena nimetatu. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 114 kuni 117 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 123 kuni 126.
2. Lõplikud meetmed
(127)
Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. Kahjumäär leiti olevat 34 % ning see on oluliselt langenud uurimise esialgse etapiga võrreldes, mil kehtestati ajutine tollimaksumäär tuvastatud dumpingu tasemel.
(128)
Eespool esitatu alusel peaks Hiina lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 34 %.
(129)
Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 120 palutakse liikmesriikide asjaomaseid asutusi kehtestatud meetmete mõju hoolika seire eesmärgil esitada komisjonile konfidentsiaalset ja korrapärast teavet kauba läbivalgustussüsteemide müügiga seotud ELi hankemenetluste kohta.
9. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(130)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemidele, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla (TARIC-koodid 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitele, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla (TARIC-kood 8705909010).
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 34 %.
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1242/2009 (7) alusel Hiina Rahvavabariigist pärit, neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust kasutavate ja CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (TARIC-koodide 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091) alla kuuluvate kauba läbivalgustussüsteemide ning CN-koodi ex 8705 90 90 (TARIC-koodi 8705909010) alla kuuluvate kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukite impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Luxembourg, 14. juuni 2010