ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMISJONI OTSUS,
14. detsember 2010,
riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A.
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/414/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse otsust, millega komisjon otsustas algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Komisjon sai 5. novembril 2007 Kreekalt teatise äriühingu Varvaressos S.A. (edaspidi „äriühing Varvaressos”) suhtes kohaldatud päästmisabi meetme kohta. Pärast teabevahetust võttis komisjon 16. juulil 2008 vastu otsuse, mille kohaselt tal puudusid vastuväited teatatud meetme suhtes.
(2)
Komisjon sai 15. jaanuaril 2009 Kreekalt teatise äriühingule Varvaressos võimaldatud ümberkorraldamisabi käsitleva meetme kohta.
(3)
Pärast teabevahetust algatas komisjon 9. märtsil 2010 ametliku uurimismenetluse ümberkorraldamisabi suhtes, millest Kreeka oli teavitanud 15. jaanuaril 2009, ning samuti riigigarantii suhtes, mille Kreeka oli äriühingule Varvaressos 2007. aastal ebaseaduslikult andnud. Viimati nimetatud garantiiga seoses märkis komisjon võimalust tühistada oma 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud teavitatud päästmisabi.
(4)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Pärast menetluse algatamist esitas Kreeka 28. juulil 2010 oma märkused ja teabe. Ka äriühing Varvaressos esitas 18. juunil 2010 oma märkused ja teabe. Peale selle esitasid muud kolmandad isikud oma märkused 4. juunil 2010, 14. juunil 2010 ja 17. juunil 2010 (4).
(5)
Komisjon nõudis oma 9. juuli 2010. aasta kirjas täiendavat teavet seoses eespool nimetatud riigiabimeetmetega. Kreeka ametiasutused vastasid 14. septembri 2010. aasta kirjaga.
(6)
Abisaaja taotlusel toimus 14. juulil 2010 koosolek. Seal arutati muudetud ümberkorraldamiskava.
2. KIRJELDUS
2.1. Abisaaja
(7)
Äriühing Varvaressos asutati 1975. aastal ning ta tegutseb tekstiiliturul ketrusvabrikuna (lõnga tootmine ja müük). Äriühing ekspordib lõnga 20 riiki, sealhulgas Saksamaale, Prantsusmaale, Austriasse, Itaaliasse, Hispaaniasse, Ühendkuningriiki ja Sloveeniasse. 2009. aastal tegi äriühing 52 % oma müügitehingutest muude ELi riikidega peale Kreeka (57 % 2008. aastal, 67 % 2007. aastal), Kreekaga 42 % (40 % 2008. aastal, 32 % 2007. aastal) ja ELi mittekuuluvate riikidega 6 % (2 % 2008. aastal, 1 % 2007. aastal).
(8)
2009. aastal oli äriühingul keskmiselt 205 töötajat (nende arv oli vähenenud võrreldes 2008. aastaga, kui töötajaid oli 212) ja äriühingu käive oli 19 miljonit eurot. 2007. aasta andmete alusel oldi Kreeka tekstiiliturul 10. kohal. Äriühingu osa lõngaturul oli 2008. aastal […] %.
(9)
Ajavahemikul 2004-2009 vähenes äriühingu aastakäive 28,4 miljonilt eurolt 19,2 miljonile eurole (32 % langus). Ajavahemikul 2006-2009 kandis äriühing akumuleeritud kahjumit, mis suurenes 2 miljonilt eurolt 2006. aastal 17,2 miljonile eurole 2009. aastal. Äriühingu põhilised finantsandmed aastate 2004-2009 kohta on esitatud allpool tabelis 1.
Tabel 1
Äriühingu Varvaressos põhilised finantsandmed aastatel 2004-2009
(miljonit eurot)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Käive
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Tulu enne maksustamist
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Akumuleeritud kahjum
Ei ole teada
Ei ole teada
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Aktsiakapital
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Omakapital
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Võlgnevuste ja omakapitali suhe
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Allikas: andmed pärinevad ajavahemikku 2004-2009 käsitlevatest finantsaruannetest.
2.2. Meetmed
(10)
Ajavahemikul 2007-2008 kohaldati äriühingu suhtes kahte riigiabimeedet, nimelt teatamata jäetud riigigarantii varasemate laenude graafiku muutmiseks 2007. aasta mais (meede 1) ja teatatud riigigarantii, mis anti uuele äriühingu päästmiseks võetud laenule ja mille komisjon kiitis heaks 2008. aasta juulis (meede 2). 2009. aasta jaanuaris teatas Kreeka ümberkorraldamisabi meetmest otsetoetuse kujul (meede 3).
2.2.1. 2006. aasta saneerimiskava
(11)
Eespool nimetatud abi saamiseks esitas äriühing Varvaressos 2006. aasta detsembris Kreeka ametiasutustele saneerimiskava „Strateegiline ja äriplaan ajavahemikuks 2006-2011”. Selles kirjeldatakse äriühingu strateegilist eesmärki ja vajalikku tegevust ning samuti prognoosi äriühingu finantspositsiooni kohta ajavahemikul 2006-2011. Kavas nähakse ette: a) erikiudude osakaalu suurenemine kogutootmises […] %-lt 2007. aastal […] %-le 2011. aastal eesmärgiga suurendada äriühingu kasumimarginaali; b) kogu tootmisvõimsuse vähendamine […] tuhandelt tonnilt 2007. aastal […] tuhandele tonnile ajavahemikul 2008-2011 ning c) äriühingu töötajate arvu vähendamine 237 töötajalt 2007. aastal 217 töötajale 2011. aastal.
(12)
Eeldatakse, et äriühingu pikaajalised laenud kogumahus 15,6 miljonit eurot makstakse tagasi 2010. aasta lõpuks. Samuti nähakse ajavahemikuks 2006-2009 ette kulud suurusjärgus [1,0-2,0] miljonit eurot investeerimiseks äriühingu juhtimise ümberkorraldamisse ning kasumlikumate toodete tootmisele üleminekuks. Selleks et heastada ajavahemikul 2000-2005 tehtud ja ettevõtte raskused põhjustanud ebaõnnestunud investeeringud, on ajavahemikul 2007-2011 vaja riigiabi 13,5 miljonit eurot. Eeldatakse, et ärihing muutub elujõuliseks 2010. aastal, kui tema tulu enne maksustamist on 1 miljon eurot ja kasumimarginaal on 3,5 % (2011. aastal positiivne tulu enne maksustamist 0,8 miljonit eurot ja kasumimarginaal 2,6 %). Oodatakse müügi kasvu 26,2 miljonilt eurolt 2006. aastal 29,3 miljonile eurole 2011. aastal (12 % kasv).
2.2.2. Meede 1: 2007. aastal antud teatamata riigigarantii
(13)
Kreeka andis 30. mail 2007 välja ministri otsuse, millega anti äriühingule Varvaressos riigigarantii kui tagatis äriühingu varasemate, 22,7 miljoni euro suuruste laenude graafiku muutmiseks. Garantii pidi hõlmama 80 % laenudest, st 18,2 miljonit eurot, kuid ületas tegelikult garantii aluseks oleva laenu kogusumma (vt allpool põhjendus 16).
(14)
Enne graafiku muutmist 2007. aastal oli ainult osa äriühingu kinnisvarast kaetud hüpoteegiga tema laenude katteks. 2007. aastal toimunud graafikumuutmise raames kaeti hüpoteegiga ka äriühingu ülejäänud kinnisvara. See hüpoteek seati äriühingule laenu andnud pankade, mitte aga riigi kasuks. Kuid Kreeka õigusaktide (5) kohaselt peab riik enne garantii väljamaksmist saama esimesena tagatised garanteeritud laenude eest.
(15)
Komisjonile sellest meetmest ei teatatud; selle asemel täpsustas Kreeka 5. novembril 2007. aastal päästmisabist teatades, et äriühing ei olnud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi saanud.
(16)
See meede põhines teatamata jäetud garantiikaval, mille Kreeka rahandusministeerium kiitis heaks 26. jaanuaril 2007. Selle kava kohaselt anti riigigarantii 31. detsembri 2006. aasta seisuga tasumata võlgade (mille tähtaeg kas oli saabunud või veel ei olnud saabunud) vormistamiseks uueks laenuks. Asjaomased laenud anti tööstuse, kaevandamise, loomakasvatuse ja hotellindusega tegelevatele, Põhja-Kreekas Imathia piirkonnas asutatud ja tegutsevatele äriühingutele põhivarasse ja käibekapitali investeerimiseks. Kavas ei nähtud ette preemia maksmist riigigarantii eest. Kava ühe punkti alusel hõlmas garantii lõpuks maksimaalselt 30 miljoni euro suurust summat (pluss intressi), seega garantii aluseks olevate laenude kogusummast (22,7 miljonit eurot) suuremat summat (6).
2.2.3. Meede 2: 2008. aastal antud teatatud riigigarantii
(17)
Komisjon kiitis 16. juulil 2008 heaks äriühingule Varvaressos ette nähtud teatatud päästmisabi 2,4 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kujul (7). Otsuste vastuvõtmisel tugineti teabele, et äriühing ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi (8) ning oli seega abikõlblik päästmisabi saamiseks.
(18)
Garantii anti tagajale (riigile) preemiat maksmata ning hõlmas kogu laenusummat, st 2,4 miljonit eurot.
(19)
Kreeka ametiasutuste poolt 5. novembril 2007 meetme kohta esitatud teatisest selgub, et abi kogusummast rahastatakse [1-2] miljoni euroga järgmisi investeeringuid: a) äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine ([…] miljonit eurot) ajavahemikul 2006-2009 ning b) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek ([…] miljonit eurot) ajavahemikul 2007-2009. Need investeeringud sisaldusid ka 15. jaanuaril 2009 esitatud ümberkorraldamiskavas ja need kavatseti teha kavaga hõlmatud ajavahemikul (vt allpool põhjendused 22-23 ja 42-43).
2.2.4. Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal
(20)
Kreeka teatas 15. jaanuaril 2009. aastal 14 miljoni euro suuruse otsetoetuse andmisest eesmärgiga rahastada äriühingu ümberkorraldamiskava.
(21)
Esitatud ümberkorraldamiskava kohaselt tulenesid äriühingu raskused ajavahemikul 2000-2005 ellu viidud investeerimiskavaga kaasnenud suurtest finantskuludest, suurtest tegevuskuludest ja vajakajäämistest juhtimises.
(22)
Kava hõlmab ajavahemikku 2006-2011. Seda on ametliku uurimismenetluse jooksul nõuetekohaselt ajakohastatud ja kohandatud. Ümberkorraldamisprotsessi peaeesmärk on enamiku äriühingu pangalaenude täielik tagasimaksmine (sealhulgas selle pangalaenu tagasimaksmine, mille suhtes kiideti 2008. aasta juulis heaks päästmisabi andmine), tootmise ja töötajate arvu vähendamine, (9) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek (erilõngade tootmise osakaal kogutootmisest peab 2012. aastaks jõudma […] %-le) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine.
(23)
Ümberkorraldamiskava kolme stsenaariumi (keskmine, parim ja halvim) kohaselt suudab äriühing oma pikaajalise elujõulisuse taastada 2011. aasta lõpuks.
(24)
Kõigi kolme stsenaariumi puhul oodatakse, et äriühingu müük suureneb ning kulud ja kulutused (amortisatsioonita) vähenevad. Sellest tulenevalt eeldatakse, et äriühingu EBT + D (10) on 2010. aastal negatiivne ja 2011. aastal, st ümberkorraldamisperioodi lõpus, positiivne. Samas on äriühingu ROE (11) 2011. aastal suurem kui tema laenukulud (12) (keskmise ja parima stsenaariumi puhul) või nende kuludega võrdne (halvima stsenaariumi puhul).
3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(25)
Komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, et abimeetmete kokkusobivust hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (13). Seepärast hindas komisjon abimeetmeid esialgu nimetatud suunistes sätestatud kriteeriumide alusel.
(26)
Kõigepealt märkis komisjon, et Kreeka ei olnud talle teatanud varasemast äriühingule Varvaressos 2007. aasta mais antud riigigarantiist. Samuti märkis komisjon, et Kreeka oli talle oma 2007. aasta novembri teatises päästmisabi kohta teada andnud, et äriühing ei olnud saanud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Sellest tulenevalt kahtles komisjon, kas ta oleks oma 2008. aasta juuli otsuses pidanud äriühingut päästmisabi jaoks abikõlblikuks, kui Kreeka ei oleks esitanud ebaõiget teavet 2007. aasta garantii kohta.
(27)
Teiseks, 2007. aasta garantiid silmas pidades seadis komisjon kahtluse alla ka äriühingu abikõlblikkuse teatatud ümberkorraldamisabi puhul, st kas järgiti nn ühekordse abi põhimõtet.
(28)
Abisaaja kui raskustes oleva äriühingu staatuse kohta märkis komisjon, et arvestades äriühingu Varvaressos poolt viimastel aastatel kantud kahju ja tema müügi vähenemist, võib nimetatud äriühingu kvalifitseerida raskustes äriühinguna. Komisjon kahtles siiski, kas äriühing Varvaressos oli tõepoolest raskustes, kui talle 2007. aastal garantii anti, sest väidetavalt oleks äriühing suutnud oma varasemate laenude graafikuid muuta samade pankadega ka riigi sekkumiseta.
(29)
Elujõulisuse taastamise osas kahtles komisjon ümberkorraldamiskava ajakavas, milles kohaselt loodeti pikaajaline elujõulisus saavutada 2009. aasta lõpuks. Kuna 2009. aasta oli jõudnud lõpule ja ümberkorraldamise peamise osani ei olnud veel jõutud, leidis komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ette nähtud ajakava ei saa enam realistlikuks pidada.
(30)
Lisaks olid komisjonil kahtlused seoses ketrusturu kohta esitatud uurimustega, mis pärinesid aastast 2007. Võttes arvesse, et möödunud oli juba kaks aastat ja et selle aja jooksul olid maailma majanduses toimunud märkimisväärsed muutused, oli võimalik, et need uurimused olid vananenud. Seepärast palus komisjon uusi andmeid ja prognoose ning uuemaid turu-uuringuid.
(31)
Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimisega seoses väljendas komisjon kahtlusi kahe kavandatud kompensatsioonimeetme suhtes. Nendeks olid: a) äriühingu kolmest vabrikust ühe, nimelt Naoussas asuva vabriku sulgemine ning b) osaluse müük tütarettevõtjas Thiva Ginning Mills SA. Mõlemat nimetatud meedet peeti eelkõige vajalikuks abisaaja pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks ning seega ei kompenseerinud need äriühingu konkurentide jaoks konkurentsi moonutamist.
(32)
Peale selle leidis komisjon seoses abi minimaalses ulatuses andmisega, et äriühing Varvaressos on hindamise seisukohast suur äriühing (2006. aastal oli selle aastakäive 28 miljonit eurot), ning märkis, et äriühing asub piirkonnas, mis oli abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt. Eespool toodu alusel oli komisjon seisukohal, et äriühingu oma panus peab põhimõtteliselt olema vähemalt 40 % kava kogumaksumusest.
4. KREEKA MÄRKUSED
(33)
Kreeka ametiasutuste poolt väidetava riigiabimeetme kohta esitatud teabe võib kokku võtta järgmiselt:
4.1. 2007. aasta garantii kui riigiabi
(34)
Kreeka tunnistab, et andis 2007. aasta mais riigigarantii. Ta väidab siiski, et tegemist ei olnud riigiabiga. Eelkõige väidab Kreeka järgmist: a) laenu andnud pangad oleksid nõustunud graafiku muutmisega ka ilma riigigarantiita; b) puudus vajadus riigigarantii järele, sest laenud olid graafiku muutmise ajal piisavalt kaetud varaga, mille väärtus oli tagastamata laenu summast suurem, ning c) 2007. aasta riigigarantii ei parandanud äriühingu suutlikkust hankida kapitaliturul rahalisi vahendeid, sest äriühing Varvaressos suutis rahalisi vahendeid ise hankida.
4.2. Abisaaja kui 2007. aastal raskustes olnud ettevõte
(35)
Kreeka väidab, et äriühing Varvaressos oli 2007. aastal tõepoolest raskustes ning et vaid tänu märkimisväärse väärtusega omandiõiguseta varadele oli tal finantsturgudele juurdepääs ilma riigigarantiita.
(36)
Samuti väidab Kreeka, et laenugraafiku muutmine 2007. aastal ei olnud piisav, et äriühing oleks suutnud rahastada oma ümberkorraldamist. Seda kasutati vaid olemasoleva suure võla ümberkorraldamiseks. Uusi rahalisi vahendeid oli ikkagi vaja ning neid ei saadud 2007. aastal graafiku muutmise abil. Seepärast ei suutnud äriühing ise oma elujõulisust taastada ning riigi sekkumine oli asjakohane. Seetõttu vastab äriühing Varvaressos päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kriteeriumile.
(37)
Seda arvesse võttes väidab Kreeka, et kui 2007. aasta meedet käsitatakse riigiabina, siis oli äriühing abikõlblik päästmis- ja ümberkorraldamisabi saamiseks.
4.3. Nn ühekordse abi põhimõte
(38)
Kreeka sõnul võimaldati kõigi kolme kontrollitava meetme (2007. aasta riigigarantii, 2008. aasta riigigarantii ja teatatud otsetoetus) kasutamist eesmärgiga hõlbustada ühe ümberkorraldamiskava rakendamist.
(39)
Äriühing Varvaressos taotles 2006. aasta detsembris päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning esitas sama kava, millest komisjoni hiljem 2009. aasta jaanuaris teavitati. Ajaline erinevus päästmis- ja ümberkorraldamisabi taotluse Kreeka ametiasutustele esitamise (detsember 2006) ja 2009. aasta otsetoetusest teatamise (jaanuar 2009) vahel tulenes ainult haldusprobleemidest, mitte aga taas esile kerkinud raskustest ja korduvast vajadusest riigi sekkumise järele.
(40)
Samuti oli 2007. aasta garantii (meede 1) ette nähtud äriühingu finantsprobleemide lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Ülejäänud meetmete eesmärk oli kõrvaldada äriühingu finantsprobleemid pikas perspektiivis. Samas olid kõik kolm meedet ühesugust laadi, sest nad kõik olid seotud äriühingu pangalaenude probleemiga.
(41)
Lõpetuseks väidab Kreeka, et kõik kolm meedet on sama ümberkorraldamisprotsessi osad ning seega ei ole rikutud nn ühekordse abi põhimõtet.
4.4. Ümberkorraldamiskulud ja abisaaja panus
(42)
Ümberkorraldamiskulud koosnevad pikaajaliste pangalaenude restruktureerimisest (23 miljonit eurot), töötajaskonna restruktureerimisest (1 miljon eurot), investeeringutest (3 miljonit eurot) ja vara restruktureerimisest (1 miljon eurot). Kulud kokku on 28 miljonit eurot (14).
(43)
Kreeka väidab, et ümberkorraldamise kogukulud rahastatakse riigiabist 14 miljoni euro ulatuses ja abisaaja panusest 14 miljoni euro ulatuses. Abisaaja panus hõlmab tulusid summas […] eurot ja 1 miljon eurot, mis saadi osaluse müügist tütarettevõtjas 2007. aastal.
4.5. Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine
(44)
Kompensatsioonimeetmetega seoses nähti kavas esialgu (enne ametliku uurimismenetluse algatamist) ette järgmised meetmed: a) äriühingu kolmest vabrikust ühes tegevuse lõpetamine, millega alustati 2007. aastal ja mis viidi lõpule 2008. aastal; ning b) tütarettevõtjas osaluse müük, mis leidis aset 2007. aastal. Äriühing väitis, et see tütarettevõtja tegutses aastatel 2005 ja 2006 kahjumiga.
(45)
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas Kreeka ettepaneku järgmiste alternatiivsete kompensatsioonimeetmete võtmiseks:
-
äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist;
-
keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.
(46)
Kreeka väidab, et on olemas põhjused, mis õigustavad leebemaid kompensatsioonimeetmeid ja vähendavad abisaaja panust äriühingu Varvaressos puhul.
(47)
Eelkõige väidab Kreeka, et äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond. Imathia töötuse määr on kaks korda suurem riigi keskmisest ning piirkonna SKP on 70 % riigi keskmisest. Samas vähenes tekstiili-/rõivaettevõtjate arv Imathias 2008. aastal 296-lt 181-le (langus 39 %). Peale selle, enam kui kümne töötajaga äriühingutes on viimaste aastate jooksul kaotatud 56 % töökohtadest.
(48)
Samuti väidab Kreeka, et äriühingu Varvaressos suurus on alates 2006. aastast märkimisväärselt vähenenud, sest üks tema kolmest vabrikust suleti ja müüdi ka tütarettevõtja. Vabriku sulgemise tulemusel vähenes tööjõud […] inimtundi ja tootmisvõimsus 30 %, mis on peale kõige pöördumatu (seadmete lammutamise või müügi tõttu). Tütarettevõtja müümise tõttu vähenes aastakäive 6,7 miljonit eurot. Kokkuvõttes vähenes äriühingu turuosa müügiväärtuse seisukohast 27 % ja müügimahu mõttes 30 %. Lisaks lahkus äriühing täielikult Eestist, Ungarist ja Rumeeniast ning osaliselt Austriast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Ühendkuningriigist, Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Itaaliast ja Poolast (turult lahkumise määr jäi vahemikku […] % ja […] %).
5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(49)
Äriühing Varvaressos esitas komisjonile oma märkused. Tema argumendid kattusid suures osas Kreeka ametiasutuste esitatud väidetega.
(50)
Lisaks esitasid komisjonile oma märkused muud kolmandad isikud, kes olid seotud äriühingu Varvaressos tegevusega või keda see tegevus mõjutas. Kõikides märkustes tunnustati abisaaja tähtsust nii kohaliku majanduse arendajana kui ka eduka äriühinguna. Lisaks märgiti, et äriühingu tegevuse lõpetamine vähendaks märkimisväärselt tööhõivet ja tootmisvõimsust Kreekas, eelkõige Imathias. Samuti väideti, et arvestades äriühingu Varvaressos minimaalset turuosa, ei põhjusta äriühingule antud abi konkurentsimoonutusi.
6. HINDAMINE: ABI OLEMASOLU
6.1. Meetmed 1 ja 2: 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid
(51)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega selleks, et meedet võiks käsitada riigiabina, peab ta vastama järgmistele kriteeriumidele.
(52)
Esiteks peab meetme kasutamist võimaldama liikmesriik või tuleb seda teha riigi vahenditest. Riigigarantiid seavad ohtu riigi vahendid, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Peale selle tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Lisaks antakse riigigarantii pädevate ministrite otsuse alusel. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingule Varvaressos 2007. ja 2008. aastal garantii andmine Kreeka rahandusministeeriumi otsus. Seega on riigi vahendite kriteerium täidetud.
(53)
Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Komisjon leiab, et kaks kõnealust garantiid on andnud äriühingule Varvaressos põhjendamatu eelise. Komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; edaspidi „garantiiteatis”) (15) punktides 2.2 ja 3.2 sätestatud põhjustel saab laenusaaja eelise, kui ta ei maksa garantii eest turupõhist hinda. Mõnel juhul ei pruugi laenusaaja kui finantsraskustes olev firma leida finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle raha laenama mis tahes tingimustel ilma riigigarantiita.
(54)
Garantiiteatise punktis 3.2 on komisjon sätestanud neli kumulatiivset tingimust, mida ta peab piisavaks, et välistada riigiabi andmine (st eelis) garantii kujul. Nendeks on:
-
laenusaaja ei ole finantsraskustes;
-
garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust;
-
garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta;
-
garantii eest on makstud turupõhist hinda.
(55)
Kohaldades neid kriteeriume kõnealuse juhtumi suhtes, leiab komisjon järgmist:
-
äriühing Varvaressos oli finantsraskustes (16) nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta garantii andmise ajal;
-
teiseks, nagu on näidatud põhjendustes 13, 16 ja 18, katsid 2007. ja 2008. aasta garantiid mõlemad enam kui 100 % laenust;
-
kolmandaks, 2007. aasta garantii puhul märgib komisjon, et garantii ulatust ei olnud selle andmise ajal võimalik nõuetekohaselt mõõta. Seda kinnitab asjaolu, et vastavalt Kreeka ametiasutuste edastatud teabele (vt eespool põhjendused 13 ja 16) pidi garantii esialgu katma 80 % laenust ehk 18,2 miljonit eurot, kuid lõpuks kattis garantiikava ühe sätte alusel 30 miljonit eurot;
-
neljandaks, nii 2007. kui ka 2008. aasta garantii anti raskustes olevale äriühingule laenu saamiseks ning tagajale (riigile) garantiipreemia maksmist ette ei nähtud. Pelgalt asjaolu, et garantii eest ei makstud tasu, võib näidata, et meetmetega anti äriühingule Varvaressos eelis. Kommertspankadelt ei saa garantiid garantiipreemiat maksmata. Eelkõige on see tõsi raskustes äriühingute jaoks, kelle puhul valitseb lepinguliste kohustuste täitmata jätmise risk.
(56)
Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et äriühing ei oleks saanud 2007. ja 2008. aasta garantiisid turul samadel tingimusel ning seega anti nende meetmetega talle eelis.
(57)
Kolmandaks, meede peab olema valikuline, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt. 2007. aasta garantii põhines majandusharu abikaval ning 2008. aasta garantii oli ühekordne meede äriühingu Varvaressos jaoks. Seega on valikulisuse kriteerium tõepoolest täidetud.
(58)
Peale selle peab meede moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Äriühing Varvaressos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel laialdaselt ja kus valitseb tihe konkurents. Abimeetme võimaldamise ajal müüs äriühing Varvaressos oma tooteid peamiselt teistesse liikmesriikidesse (vt eespool põhjendus 7). Samuti anti kõnealuste abimeetmetega äriühingule Varvaressos eelis tema konkurentide ees (vt eespool põhjendused 53-56). Kui riigiabi tugevdab äriühingu olukorda liikmesriikidevahelises kaubanduses teiste konkureerivate äriühingute suhtes, tuleb lugeda, et abi mõjutab neid teisi äriühinguid. Seega on tõepoolest täidetud liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium.
(59)
Eeltoodu põhjal järeldatakse, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid (meetmed 1 ja 2) kujutavad endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2. Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal
(60)
Riigi vahendite ja riigi seotuse mõttes pärineb riigi otsetoetus riigieelarvest ja selle on heaks kiitnud vastutav ministeerium. Seega on kriteerium täidetud.
(61)
Kui hinnata eelise kriteeriumi täitmist, siis otsustati anda otsetoetust finantsraskustes äriühingule. Kreeka riik ei saa toetuse eest mingit tasu. Seepärast annab toetus äriühingule Varvaressos eelise.
(62)
Seega leiab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus annab äriühingule eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(63)
Seoses valikulisuse kriteeriumiga nähtus, et otsetoetus otsustati anda äriühingule ad hoc otsuse alusel. Seega on kriteerium täidetud.
(64)
Peale selle on liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium täidetud samamoodi, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 58.
(65)
Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus kujutab endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.3. Ebaseaduslik abi
(66)
Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (17) artikli 1 punkti f kohaselt käsitatakse ebaseadusliku abina uut abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3.
(67)
Kõnealuse juhtumi puhul andis Kreeka äriühingule Varvaressos 2007. aasta riigigarantii komisjonile sellest teatamata ning ootamata ära komisjoni märkusi või lõplikku otsust meetme siseturuga kokkusobivuse kohta.
(68)
Seega leiab komisjon praegu, et 2007. aasta riigigarantii on ebaseaduslik.
7. HINDAMINE: KOKKUSOBIVUS ELi TOIMIMISE LEPINGUGA
(69)
Nagu on sätestatud garantiiteatise punktis 4.1, loetakse üksikgarantii või garantiikava riigiabi sisaldavaks, kui see ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega. Riigiabi elemendi suurus tuleb arvuliselt väljendada, et kontrollida, kas abi võib pidada kokkusobivaks konkreetse riigiabi erandi põhjal. Seepärast peab komisjon selgitama välja abi summa, enne kui saab hinnata abi kokkusobivust.
7.1. Abi summa väljaselgitamine
(70)
2007. aasta ja 2008. aasta riigigarantiid: komisjon on kehtestanud garantiiteatises üldpõhimõtted garantiides sisalduva abielemendi arvutamiseks.
(71)
Komisjon leiab, et põhimõtteliselt võib riigigarantiid pidada abiks garantii aluseks oleva laenu kogusumma ulatuses, kui abisaajal endal puudub juurdepääs finantsturgudele (vt garantiiteatise punkt 2.2 ja punkti 4.1 alapunkt a).
(72)
Garantiiteatise punktis 4.1 (üldeeskirjad), punktis 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja punktis 4.4 (abielement garantiikavades) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse garantiides sisalduva abielemendi arvutamisel. Järgnevates põhjendustes kohaldab komisjon neid eeskirju meetmete 1 ja 2 suhtes.
(73)
Kõnealuse juhtumi puhul on Kreeka näidanud, et 2007. aasta garantii andmise ajal oli äriühingul Varvaressos endiselt juurdepääs finantsturgudele (vt eespool põhjendus 35). Seepärast leiab komisjon, et äriühing oleks ikkagi suutnud pääseda finantsturgudele ilma 2007. aasta riigigarantiita.
(74)
2008. aasta garantii kohta märgib komisjon, et Kreeka teatas 2008. aasta garantiist samal aastal (november 2007), mil ta andis 2007. aasta garantii (mai 2007). Seega leiab komisjon, et ka 2008. aasta garantii andmise ajal oli äriühing veel teataval määral krediidivõimeline ja tal oli juurdepääs finantsturgudele (18).
(75)
Kuid võttes arvesse äriühingu finantsraskusi meetmete võimaldamise ajal, oleksid kommertspangad kohaldanud vastavalt kõrgemat intressimäära võrreldes riigigarantiiga, sest see garantii on pankade jaoks lisatagatis. Seega leiab komisjon, et 2007. ja 2008. aasta garantiidest ei saanud äriühing Varvaressos kasu mitte kogulaenude näol, mille ta oleks saanud ka riigigarantiita, vaid madalama intressimäära näol, mille ta tänu garantiile sai.
(76)
Garantiiteatise punkti 4.2 kohaselt tuleb võrreldavate turupreemiate puudumise korral võrrelda turul kõiki laenu rahastamise kulusid koos garantiiga ja ilma selleta (st garantiita samalaadse laenu intressimäära tuleks võrrelda riigigarantiiga laenu intressimäära ja garantiipreemia summaga).
(77)
Paljudel juhtudel ei ole selline intressi turumäär kättesaadav. Seepärast on komisjon oma 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (19) (edaspidi „viitemäärateatis”) välja töötanud finantsmetoodika, mida võib garantiiteatise punktis 4.2 sätestatud põhjustel kasutada turumäära indikaatorina.
(78)
Kõnealuse juhtumi puhul puuduvad andmed selle kohta, mida äriühing Varvaressos oleks maksnud võrreldava garantiita laenu puhul. Lisaks anti mõlemad garantiid enne majandus- ja finantskriisi. Peale selle on komisjon seisukohal, et meetmete võimaldamisest möödunud aja tõttu oleks keeruline arvutada Kreeka tekstiiliettevõtja „tegelikku” turumäära. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära turumäära indikaatorina.
(79)
2007. aasta riigigarantii puhul võis garantii andmise ajal äriühingu Varvaressos laenude väärtpaberistamise taset pidada 2008. aasta viitemäärateatise mõttes kõrgeks (20). Seetõttu tuleb 2007. aasta riigigarantii abielemendi arvutamisel kasutada 400 baaspunkti suurust marginaali, mida kohaldatakse raskustes olevatele äriühingutele antavate kõrge väärtpaberistamisega tasemega laenude suhtes.
(80)
Selle alusel oleks 2007. aasta garantiiga kaetud laenu eest tulnud riigigarantii puudumisel maksta turuintressi kogusummas 7,3 miljonit eurot. Laenu eest tegelikult makstud intress (garantiitasu puudus) oli 4,9 miljonit eurot ajavahemiku eest 2007. aasta jaanuarist 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga saadud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 2,4 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale (21).
(81)
2008. aasta riigigarantii puhul maksti garantii aluseks olev 2,4 miljoni euro suurune laen äriühingule 10. veebruaril 2009. Selle intressimäär oli kuue kuu Euribor + 3,6 % ning laen anti kuueks kuuks (või kuni ümberkorraldamiskava hindamise lõpuni). Laenu ei ole siiani tagasi makstud (see on siiani algkapitali hulgas).
(82)
Äriühing oli ikka veel raskustes ning tal ei olnud rohkem vaba vara tagatise pakkumiseks (22). Mis tahes tagatise puudumisel lisab komisjon seega Kreeka baasmäärale 1 000 baaspunkti, saades turuintressiks 550 000 eurot, mis oleks tulnud 2008. aasta rahastamise eest maksta. 2008. aasta laenu eest tegelikult arvutatud intress (garantiitasu puudus) oli kokku 0,25 miljonit eurot ajavahemiku eest 2009. aasta veebruarist (kui garantii aluseks olev laen väljastati) 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse, turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga võimaldatud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 0,3 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale.
(83)
Meetme 3 puhul ja võttes arvesse, et tegemist on otsetoetusega, kujutab kogu 14 miljoni euro suurune summa endast abielementi.
(84)
Eespool toodu põhjal on abielement meetmete 1, 2 ja 3 puhul kokku 16,7 miljonit eurot.
7.2. Hindamise õiguslik alus: päästmise ja ümberkorraldamise suunised
(85)
Sedavõrd kui meetmed kujutavad endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 kehtestatud erandeid arvesse võttes.
(86)
Artikli 107 lõikes 2 ja artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad ning Kreeka ametiasutused ei ole neid ka kasutanud.
(87)
Äriühing Varvaressos oli meetmete võimaldamise ajal raskustes äriühing (vt eespool põhjendus 9 ja allpool põhjendused 89-90) ning seepärast saab abimeetmete kokkusobivust hinnata ainult päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid silmas pidades, st ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt.
7.3. Äriühingu abikõlblikkus
(88)
Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktiga a märgib komisjon, et kuigi äriühing Varvaressos kaotas ajavahemikul 2004-2009 märkimisväärse osa omakapitalist, ei kaotanud ta hinnatava ajavahemiku (2007-2009) jooksul üle poole aktsiakapitalist. Punkti 10 alapunkti c arvestades ei täitnud äriühing Varvaressos oma siseriiklike õigusnormide kohaseid kriteeriume, et tema suhtes oleks saanud kohaldada võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmavaid maksejõuetusmenetlusi.
(89)
Teisalt halvenes äriühingu finantsvõimekus ajavahemikul 2006-2009 märkimisväärselt, nagu on näidatud eespool põhjendustes 7-9. Seepärast leitakse, et äriühing Varvaressos oli 2006. aastal juba raskustes äriühing päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 tähenduses, sest tema kahjum kasvas ja käive vähenes.
(90)
Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 9 selgub, et 2007. aastal vajas äriühing tõepoolest elujõulisuse saavutamiseks olemasolevatest laenudest rohkem rahalisi vahendeid. Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal taotles äriühing ümberkorraldamisabi. Seetõttu ei piisanud elujõulisuse taastamiseks laenugraafikute muutmisest 2007. aastal, sest muutmise eesmärk oli pelgalt varasemad laenud tagasi maksta ja laenu juurde enam mitte võtta. Seega nõustub komisjon, et 2007. aastal ei suutnud äriühing elujõulisust riigi abita taastada ning et äriühing oli finantsraskustes ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 alusel.
7.4. Nn ühekordse abi põhimõte
(91)
Komisjon leiab, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiide näol on tegemist päästmisabiga. Esimene neist oli ette nähtud äriühingu Varvaressos finantsprobleemi lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Teise eesmärk oli hoida äriühingut pinnal kuni ümberkorraldamiskava esitamiseni.
(92)
Olenemata asjaolust, et 2007. aasta garantii oli tegelikult päästmisabi meede, ei viidud seda lõpule kuue kuu jooksul alates selle andmise kuupäevast (30. mai 2007), st 30. novembriks 2007. See tähendaks põhimõtteliselt (ebaseadusliku) abi väärkasutamist ja nn ühekordse abi põhimõtte rikkumist.
(93)
Kuid komisjon peab samuti hindama abimeetme kokkusobivust kõigil muudel alustel. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 20 on ette nähtud, et abi võib anda ainult päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud alustel. See jätaks siiski võimaluse, et päästmisabi kvalifitseeruks ümberkorraldamisabina, st ümberkorraldamisprotsessi osana (vt ka juhtum C 11/2007, Ottana Energia) (23).
(94)
Seoses sellega ja küsimusega, kas kolm kontrollitavat meedet moodustavad ümberkorraldamisprotsessi, leiab komisjon, et nii see tõepoolest on. See järeldus tuleneb järgnevast (vt allpool põhjendused 95-99):
(95)
Esiteks, kõik kolm meedet olid suunatud sama eesmärgi täitmisele, st äriühingu varasematest suurtest laenukohustustest tuleneva probleemi lahendamisele.
(96)
Peale selle ei piisanud 2007. ja 2008. aasta garantiidest, et anda äriühingule tema ümberkorraldamiseks vajalikke finantsvahendeid (mis oleksid vähemalt võrdsed tema kogulaenuga, mis 2006. aasta lõpus oli 25,4 miljonit eurot), sest ümberkorraldamine oleks olnud võimalik ainult kolme meetme kui ümberkorraldamisprotsessi kolme osa kombinatsioonina.
(97)
Lisaks oli 2008. aasta garantiiga kaetud suurima laenuosa (1,8 miljonit 2,4 miljoni euro suurusest kogusummast) eesmärk rahastada samu investeeringuid nagu 2009. aasta ümberkorraldamistoetuse puhul. Samas kavatseti need investeeringud teha 2009. aasta ümberkorraldamiskavaga hõlmatud ajavahemikul (vt eespool põhjendus 19).
(98)
Peale selle on 2009. aasta ümberkorraldamiskava sama, mille äriühing juba 2006. aastal Kreeka ametiasutustele esitas (vt eespool põhjendused 11-12), kusjuures selle hindamise raames on tehtud teatavad muudatused.
(99)
Lisaks algas ümberkorraldamine tõepoolest 2006. aastal. Eelkõige hõlmas kava nelja ümberkorraldamismeedet, mida kohaldati või mille kohaldamist alustati enne 2007. aasta garantii andmist (mai 2007), st tootmise vähendamine (2006), töötajate arvu vähendamine (2006), tütarettevõtja Thiva müük (jaanuar 2007) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine (2006).
(100)
Seega järeldab komisjon, et kontrollitavad abimeetmed on sama ümberkorraldamise osa ja nende võtmist võimaldati eesmärgiga hõlbustada ühtse ümberkorraldamiskava rakendamist. Seega ei ole nn ühekordse abi põhimõtet rikutud.
7.5. Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(101)
Eespool toodu põhjal hindab komisjon kolme abimeetme kui ümberkorraldamisprotsessi kokkusobivust siseturuga.
(102)
Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskavas esitatud meetmete eesmärk on tõepoolest tegeleda äriühingu raskuste konkreetsete põhjustajatega. Eelkõige leiab komisjon, et kavas määratletakse väga õigesti äriühingu Varvaressos raskuste põhjustajatena järgmised (välised ja sisemised) tegurid:
-
varasem suur laenamine (ajavahemikul 2000-2005);
-
suured tegevuskulud (kasumimarginaali vähenemine Aasiast tuleneva konkurentsi ja tõusvate sisendihindade tõttu);
-
suutmatus reageerida turu arengule.
(103)
Kavandatud ümberkorraldamismeetmete eesmärk on need probleemid lahendada. Esiteks nähakse kavas ette äriühingu finantsalane ümberkorraldamine; teiseks nähakse ette konkreetsed meetmed eesmärgiga parandada äriühingu kasumimarginaali, muutes tuluallikaid ja vähendades tegevuskulusid; ning kolmandaks nähakse ette juhtimise ajakohastamine. Ümberkorraldamismeetmed on jaotatud 14 tegevuseks, kusjuures igale tegevusele on eraldatud oma kulud. Komisjoni arvates võib järeldada, et kavandatud tegevustega püütakse tõepoolest lahendada äriühingu põhiprobleeme.
(104)
Kui hinnata ümberkorraldamiskava finantsmõju, siis järgivad finantsprognoosid realistlikult ümberkorraldamispaketi rakendamist. Nii käibe kasv (umbes 5 % aastas) kui ka tegevustulu suurenemine (umbes 10 % aastas) on mõistlikud pärast ümberkorraldamiskava rakendamist (st pärast tootevaliku muutmist ja kulude ratsionaliseerimise meetmete võtmist).
(105)
Sellele tuginedes nõustub komisjon, et ümberkorraldamine võimaldab äriühingul taastada elujõulisuse 2011. aastal ning aktsionärid saavad oma investeeritud kapitalilt tulu, mis on kõrgem nende laenukasutuse kulutustest või (halvimal juhul) nendega võrdne ning seega rahuldaval tasemel. Komisjon märgib, et need tulemused saavutatakse mõistliku aja jooksul ning et oodatud tulemused põhinevad mõistlikel eeldustel.
(106)
Seega leiab komisjon, et kava vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35-37 esitatud kriteeriumitele.
7.6. Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine
(107)
Kavandatud kompensatsioonimeetmetega seoses nähakse ümberkorraldamiskavas ette järgmist: a) äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist, ning b) keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.
(108)
Komisjon leiab, et müügi kavandatud vähendamine Kreekas 10 % võrra võimaldab konkurentidel siseneda turule või suurendada oma müüki turul, kus äriühingul on tugevam positsioon. Tõepoolest, äriühingu turuosa Kreekas on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud - nimelt 32 %-lt 42 %-le - erinevalt ELi müügist, mis vähenes 67 %-lt 52 %-le (vt eespool põhjendus 7). Peale selle on äriühing Kreeka tekstiiliturul 10. kohal (2007. aasta andmete alusel, vt eespool põhjendus 8). Samas on äriühingu turuosa viimastel aastatel samuti suurenenud ELi mittekuuluvates riikides (1 %-lt 6 %-le), mis näitab, et äriühingu elujõulisus ei sõltu tema turuosa suurendamisest ELi turul.
(109)
Samas tähendab lahkumine Kreeka turult, et äriühing Varvaressos loobub osaliselt või täielikult loodud ärisuhetest oma riigis ning püüab neid suhteid asendada uute suhetega muudes ELi liikmesriikides või kolmandates riikides. See saab äriühingu konkurentsivõimelisuse jaoks olema tõeline katsumus.
(110)
Lisaks märgib komisjon, et kõigi kolme elujõulisuse stsenaariumi kohaselt eeldatakse äriühingu müügi suurenemist (vt eespool põhjendus 24). Müügi vähendamine Kreekas ei ole siiski vastuolus käibe suurendamise eesmärgiga: vähendamine võib aset leida äriühingu konkurentide kasuks, vabastades neile võimsust; käibe kasv aga võimaldab abisaajal ellu jääda.
(111)
Võib siiski väita, et müügi 10 % vähendamise puhul Kreeka turul on võrdlusalusena asjakohane kasutada pigem 2006. aastat kui 2009. aastat. Seda sellepärast, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on sätestatud, et „vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa.” Tõepoolest, äriühingu ümberkorraldamine algas 2006. aastal ja pidi kestma viis aastat (kuni 2011). Sama loogikat järgides peaks kompensatsioonimeede seega avaldama mõju, mis arvestaks kogu ümberkorraldamisperioodi ja mitte ainult osa sellest ning vastaks sellele.
(112)
Teisalt märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingu müük Kreekas 2009. aastal suurem kui 2006. aastal (vastavalt 8,1 miljonit eurot ja 7,1 miljonit eurot). Seepärast leiab komisjon, et meedet tuleb kaaluda 2009. aasta müügiga võrreldes, sest niimoodi on selle mõju suurem.
(113)
Mis tahes riigiabi keeld täiendab komisjon arvates Kreeka turul müügi vähendamist, mis on juba rahuldaval tasemel (10 %). Tõepoolest, äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47), mis tähendab, et äriühing võis olla abikõlblik saamaks investeerimisabi, mille osatähtsus oli 40 %. Tulevikus abisaamise keeld kui täiendav kompensatsioonimeede on juba varem heaks kiidetud juhtumite Alstom (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie (25) puhul.
(114)
Lisaks leiab komisjon, et äriühingu suurus on vähenenud nii palju, et mis tahes täiendav vähendamine ohustaks tema ellujäämist (vt eespool põhjendus 48).
(115)
Samas märgib komisjon taas, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Seepärast leiab komisjon kõnealuse juhtumi puhul, et tulevikus riigiabi andmise keeld peaks kehtima kauem kui kaks aastat. See ei kahjusta äriühingu elujõulisust, kuid heastab konkurentsi põhjendamatu moonutamise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et nelja-aastane keeld on asjakohasem.
(116)
Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et eespool kirjeldatud kompensatsioonimeetmed vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud nõuetele. Eelkõige: a) neist said kasu äriühingu Varvaressos konkurendid punkti 31 tähenduses; b) need võeti punktis 39 ja punkti 46 alapunktis c esitatud kujul ning c) meetmed võetakse turul, kus äriühingul Varvaressos on märkimisväärne turujõud pärast ümberkorraldamist punkti 40 tähenduses.
(117)
Peale selle on kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kompensatsioonimeetmed proportsionaalsed kõnealuse abi konkurentsi moonutava mõjuga ning eelkõige äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega turul. 2008. aastal oli äriühingul Varvaressos väike […] % turuosa ELi lõngatootmises (vt eespool põhjendus 8).
(118)
Samas nähakse suuniste punktis 56 ette, et abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla leebemad. Äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47).
(119)
Eeltoodu põhjal ei tundu Kreeka kavandatud kompensatsioonimeetmed piisavad. Teisalt on komisjon seisukohal, et meetmed koos kuni aastani 2015 kehtiva abikeeluga vastavad tõepoolest päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kompensatsioonimeetmete suhtes kehtestatud kriteeriumidele.
7.7. Abi andmine minimaalses ulatuses: reaalne panus, mis ei hõlma abi
(120)
Kreeka väidab, et alates 2009. aastast on äriühing olnud keskmise suurusega vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (26) sätestatud kriteeriumidele. Kuid arvestades asjaolu, et äriühing sai riigiabi esimest korda 2007. aastal, tuleks teda käesoleva hindamise raames käsitada suure ettevõttena (2006. aastal oli äriühingu aastakäive 28 miljonit eurot). Seepärast peaks äriühingu panus ümberkorraldamiskava puhul olema vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 44 põhimõtteliselt vähemalt 50 % kava kogukuludest.
(121)
Komisjon märgib siiski, et äriühing asub regionaalabist toetatavas piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abistatavates piirkondades abi andmise tingimused abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti.
(122)
Eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades ja kooskõlas oma tavaga leiab komisjon, et kõnealuse juhtumi puhul on 40 % asjakohane omapanus vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele.
(123)
Eespool toodut ja põhjendustes 70-84 esitatud abimeetmete arvutusi arvesse võttes rahastatakse 30,7 miljoni euro suurune koguümberkorraldamine järgmiselt:
-
16,7 miljonit eurot abi: otsetoetus 14 miljonit eurot pluss 2,4 miljoni euro suurune abielement 2007. aasta riigigarantii näol (400 baaspunkti stsenaariumi kohaselt) pluss 0,3 miljoni euro suurune abielement 2008. aasta riigigarantii näol (1 000 baaspunkti stsenaariumi kohaselt);
-
pluss abisaaja panus 14 miljonit eurot.
(124)
Seepärast on äriühingu panus 46 % ümberkorraldamise kogukuludest, st rohkem kui 40 % minimaalsest abisaaja panusest, nagu on kindlaks määratud eespool põhjenduses 122, ning jäädes seega päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud asjakohastesse piiridesse.
8. KOMISJONI 2008. AASTA JUULIS TEHTUD PÄÄSTMISABIOTSUSE TÜHISTAMINE
(125)
2007. aasta riigigarantii näitab, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus (vt eespool põhjendus 1) põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel. Eelkõige väitsid Kreeka ametiasutused päästmisabist teatamisel (november 2007), et äriühing Varvaressos ei olnud saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi, kuigi äriühingule oli 2007. aasta mais antud riigigarantii.
(126)
Menetlusmääruse artikli 9 kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada vastavalt artikli 4 lõikele 3 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.
(127)
Kõnealuse juhtumi puhul ei teadnud komisjon, et äriühing Varvaressos oli varem juba abi saanud, olles juba raskustes. Seepärast ei uuritud nn ühekordse abi põhimõtte järgimist ning juba antud abi ei võetud päästmisabi andmise kaalumisel arvesse.
(128)
9. märtsi 2010. aasta menetluse algatamise otsusega andis komisjon Kreekale võimaluse esitada oma märkused asjaolu kohta, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel selle kohta, et äriühing Varvaressos ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Oma märkustes tunnistas Kreeka riigigarantii andmist 2007. aasta mais. Kreeka väitis siiski, et 2007. aasta garantii ei olnud riigiabi (vt eespool põhjendus 34). Komisjon ei saa nõustuda Kreeka väidetega, sest need põhinevad kas hüpoteetilistel väidetel ja riigiabina mittekäsitamise kriteeriumidel või moonutavad krediidireitingu korrektset tähendust.
(129)
Eespool toodu põhjal tuleb komisjoni 2008. aasta juulis tehtud päästmisabi otsus tühistada.
9. KOKKUVÕTE
(130)
Komisjon leiab kokkuvõtteks, et uuritavad abimeetmed on kokkusobivad siseturuga, kui järgitakse teatavaid tingimusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud päästmisabi, tühistatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 9, sest menetluse käigus esitati ebaõiget teavet, mis oli otsuse tegemisel määrav.
Artikkel 2
Abi summas 16,7 miljonit eurot, millest osa Kreeka on juba andnud ja kavatseb osa veel anda äriühingule Varvaressos, on kokkusobiv siseturuga artiklis 3 sätestatud tingimustel.
Artikkel 3
1. Äriühingu Varvaressos ümberkorraldamiskava tuleb rakendada täiel määral.
2. Alates 2011. aastast tuleb äriühingu Varvaressos Kreekas toimuvast müügist tulenevat aastakäivet vähendada 10 % võrreldes Kreekas toimuvast müügist 2009. aastal tuleneva käibega. See piirang kehtib kalendriaastate 2011-2013 kohta.
3. Äriühingule ei anta mis tahes riigiabi kuni 2015. aasta lõpuni. See hõlmab mis tahes rahastamist kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi vahenditest.
4. Kahte eelmist tingimust kohaldatakse äriühingu Varvaressos, tema kõikide tulevaste tütarettevõtjate ja äriühingu Varvaressos aktsionäride kontrollitavate mis tahes äriühingute suhtes sel määral, mil nad kasutavad praegu äriühingule Varvaressos või tema tütarettevõtjatele kuuluvat tootmisvara (nt vabrikud, tootmisliinid). Need tingimused jäävad kehtima ka siis, kui äriühing Varvaressos müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule ja/või ühendatakse selle isikuga või kui äriühingu Varvaressos vara müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule tegutseva äriühinguna.
5. Eespool esitatud tingimuste järgimise kontrollimiseks esitab Kreeka komisjonile iga kuue kuu järel aruanded äriühingu Varvaressos ümberkorraldamise seisu kohta. Müügi piiramise kohta esitab Kreeka komisjonile aastaaruanded, mis saadetakse hiljemalt jaanuari lõpuks ja mis sisaldavad eelmise kalendriaasta müüginäitajaid.
Artikkel 4
Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitab Kreeka komisjoni selle otsuse järgimiseks võetud meetmetest.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 14. detsember 2010