ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2006
o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2007/656/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), zejména s ohledem na článek 9 uvedeného nařízení,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na jejich stanoviska,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data.
(2)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG.
(3)
Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(4)
Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace.
(5)
Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005.
(6)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(7)
Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005.
(8)
Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(9)
Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku.
2.1 Příjemce a změna vlastnické struktury
(10)
Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“.
(11)
Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:
-
Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...],
-
Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“).
V případě společnosti Luxfinpart S.A. založené v roce 1997 se jedná o investiční společnost, pro niž se oznámený záměr jevil v okamžiku oznámení jako čistá finanční investice.
V případě společnosti Semco založené v roce 1997 se jedná o dalšího zpracovatele plaveného skla. Společníky jsou subjekty Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podílem [...].
Zřizovatelem svěřenství je [...], který provádí další zpracování a čeření skla a plaveného skla. Podíly zřizovatele svěřenství na společnosti se nacházejí v [...] a ve vlastnictví [...].
(12)
Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6).
(13)
Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] .
(14)
Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla.
(15)
Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7).
(16)
Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH)
[...] %
2.2 Záměr
(17)
Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru.
(18)
Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2).
(19)
Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel.
(20)
Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování.
(21)
Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:
Položka
Způsobilé náklady v eurech
Pozemky
[...]
Budovy
[...]
Vnější zařízení
[...]
Stroje a zařízení
[...]
Nehmotné statky (Software)
[...]
Celkem
121 000 000
(22)
Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II).
2.3 Míra podpory
(23)
Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR.
2.4 Opatření podpory
(24)
Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje
-
investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10),
-
investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999,
-
ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12).
(25)
Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13).
3. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Nesprávné údaje
(26)
Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí.
(27)
Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2).
(28)
Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass.
3.2 Důsledky nesprávných informací pro posouzení
(29)
V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1.
(30)
Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky - odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky - odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh.
(31)
Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).
Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) .
(32)
Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999.
(33)
Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit […] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 […].“
(34)
Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení.
4. STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(35)
Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů.
(36)
První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory.
(37)
Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998.
(38)
Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998).
(39)
Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem.
(40)
Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů.
(41)
Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru).
(42)
Druhá zainteresovaná strana, […] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004).
(43)
Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout.
(44)
Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168.
(45)
Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004.
(46)
Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti).
5. STANOVISKO NĚMECKA
(47)
Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.
(48)
Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení.
(49)
Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky.
(50)
Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002.
(51)
Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997-2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003.
(52)
Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu.
(53)
Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2.
(54)
Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla.
(55)
Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP.
(56)
Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Předběžné poznámky
(57)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové.
(58)
Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení.
(59)
Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „…, platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998.
(60)
K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003.
(61)
Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení.
(62)
Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit.
6.2 Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(63)
U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
6.3 Oznamovací povinnost
(64)
Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998.
6.4 Posouzení na základě VOR 1998
(65)
Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast.
(66)
Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17).
(67)
Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M).
6.4.1 Faktor hospodářské soutěže
(68)
Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita.
(69)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(70)
Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19).
(71)
Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž.
(72)
V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2).
(73)
Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(74)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(75)
Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP.
(76)
Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh.
(77)
Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22).
(78)
Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu.
(79)
Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24).
(80)
Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(81)
K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:
Plavené sklo pro další zpracování - trh ve Společenství
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Střední roční přírůstek
Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Za léta 1997-2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně.
(83)
Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(85)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(86)
V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla).
(87)
Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně.
(88)
Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla.
(89)
Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo.
(90)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení).
(91)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(92)
Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP.
(93)
Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci.
(94)
Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31).
(95)
Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce.
(96)
Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP.
(97)
Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP.
(98)
Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“
(99)
Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze.
(100)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování.
(101)
Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení.
(102)
Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví.
(103)
Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997-2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):
Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech
PRODCOM
1997
2002
Průměrný roční růst (1997 - 2002)
26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu.
(106)
Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %.
(107)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(108)
Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36).
6.4.2 Faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“
(109)
Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(110)
Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst.
(111)
Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:
Oblast činnosti
Přímá pracovní místa
Administrativa
3
Prodej
4
Výroba - řízení
8
Výroba - směsi/střepy
11
Výroba - tavící pece (hot end)
27
Výroba - chladící pece (cold end)
31
Výroba - řezání
1
Výroba - sklad/expedice
44
Výroba - jakost/laboratoř
9
Technické služby
38
Pracovní místa osob v učebním poměru
10
Celkem
186
(112)
Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné.
(113)
Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8.
6.4.3 Faktor „regionální účinek“
(114)
Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(115)
Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů.
(116)
Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:
Oblast činnosti
Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa
LOI (37)
Uznáno
Získávání surovin - soda
24
24
24
Získávání surovin - písek
10
8
8
Získávání surovin - dolomit
2
2
2
Získávání surovin - vápno
2
2
2
Získávání surovin - skleněné střepy
20
15
15
Doprava surovin - písek, vápno a soda
29
29
29
Doprava surovin - zbytek
8
8
8
Doprava - plavené sklo
81
81
81
Další zpracování (drobní podnikatelé)
30
6
6
Provoz a údržba přívodních zařízení - dusík, vodík
5
-
5
Provoz a údržba přívodních zařízení - elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny)
3
-
3
Odpadové hospodářství
12
12
12
Spoluvýrobci obalové techniky
28
28
28
Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla)
60
60
60
Permanentní malířské práce
1
-
1
Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize
8
8
8
Úklidová služba
5
-
5
Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid
6
5
5
Ostraha/závodní stráž
12
7
7
Kantýna
2
2
2
Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu
10
-
0
Celkem
358
297
311
(117)
Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst).
(118)
Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav…“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst.
(119)
Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5.
6.4.4 Maximální přípustná míra podpory
(120)
S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 % × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %.
(121)
Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998.
7. ZÁVĚR
(122)
Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí přijaté dne 20. dubna 2004 ve věci N 611/2003 se zrušuje.
Článek 2
Státní podpora ve výši až 35 % hrubých způsobilých nákladů ve prospěch společnosti e-glass, kterou Německo dne 15. prosince 2003 oznámilo Komisi, je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Provedení podpory se tímto schvaluje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 20. prosince 2006.
BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE
van 20 december 2006
betreffende de staatssteun C 12/05 (ex N 611/03) die Duitsland voornemens is toe te kennen ten gunste van e-glass AG
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2006) 6587)
(Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2007/656/EG)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 88, lid 2, eerste alinea,
Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name op artikel 62, lid 1, onder a),
Gelet op Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (1), en met name op artikel 9,
Na de belanghebbenden overeenkomstig de genoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (2) en rekening houdende met deze opmerkingen,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
(1)
Bij schrijven van 15 december 2003, geregistreerd op 18 december 2003, heeft Duitsland de Commissie in kennis gesteld van voorgenomen investeringssteun ten gunste van e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03), overeenkomstig de aanmeldingsvereiste die is opgenomen in de multisectorale kaderregeling betreffende regionale steun voor grote investeringsprojecten van 1998 (hierna „MSK 1998” genoemd) (3). Op 23 januari en 27 februari 2004 verzocht de Commissie om aanvullende inlichtingen. Duitsland verstrekte deze inlichtingen bij brieven van 13 februari 2004, geregistreerd op dezelfde dag, en van 4 maart 2004, geregistreerd op dezelfde dag.
(2)
Op 20 april 2004 keurde de Commissie, onder referentienummer C (2004) 1350 def., de overeenkomstig de MSK 1998 aangemelde steunintensiteit voor e-glass AG goed.
(3)
Bij schrijven van 25 oktober 2004, geregistreerd op 26 oktober 2004, stelde Duitsland de Commissie ervan in kennis dat de informatie over de eigenaren van e-glass AG in de eerste aanmelding gedeeltelijk incorrect was en verzochten zij de Commissie de beschikking van 20 april 2004 te wijzigen.
(4)
Bij schrijven 8 februari 2005, geregistreerd op 9 februari 2005, verstrekte Duitsland aanvullende inlichtingen.
(5)
Bij schrijven van 24 februari 2005, onder referentienummer D/51447, gaf de Commissie Duitsland de mogelijkheid om opmerkingen te maken over het voornemen van de Commissie om haar beschikking van 20 april 2004 te herroepen en de formele onderzoeksprocedure in te leiden. Duitsland formuleerde zijn opmerkingen bij brief van 4 maart 2005, geregistreerd op 8 maart 2005.
(6)
Bij schrijven van 20 april 2005, met referentienummer C(2005) 1114 def., stelde de Commissie Duitsland in kennis van haar besluit de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de steun voor e-glass AG. Het besluit van de Commissie tot inleiding van de procedure is in het Publicatieblad van de Europese Unie (4) bekendgemaakt. De Commissie heeft de belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen te maken.
(7)
Duitsland heeft zijn opmerkingen bij brief van 7 juni 2005, geregistreerd op 9 juni 2005, bekendgemaakt.
(8)
De Commissie heeft van de belanghebbenden opmerkingen ontvangen bij brieven van 3 oktober 2005, geregistreerd op 4 oktober 2005, 7 oktober 2005, geregistreerd op 10 oktober 2005 en 10 oktober 2005, geregistreerd op dezelfde dag. De Commissie heeft deze voor een reactie aan Duitsland doorgezonden en heeft bij brief van 22 november 2005, geregistreerd op 25 november 2005, zijn opmerkingen ontvangen.
2. BESCHRIJVING VAN DE STEUNMAATREGEL
(9)
Duitsland is voornemens regionale investeringssteun te verlenen aan de naamloze vennootschap e-glass AG (hierna „e-glass” genoemd) voor de bouw van een nieuwe fabriek voor de productie van onbewerkt floatglas in Saksen-Anhalt, Duitsland.
2.1. Ontvanger en wijziging van eigendomsstructuur
(10)
E-glass heeft, volgens haar statuten, als doelstelling: „de productie, bewerking en distributie van alle soorten vlakglas”.
(11)
Op 15 december 2003 werd de volgende aandeelhoudersstructuur aangemeld:
-
Luxfinpart SA, Luxemburg, met een aandeel van [...] (5) %;
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Duitsland, met een aandeel van [...] %;
-
Heckmann, advocaat, handelend als trustee voor een Duitse onderneming („insteller van de trust”), met een aandeel van [...] %.
Luxfinpart SA, opgericht in 1997, is een houdstermaatschappij, voor wie het aangemelde project op het tijdstip van de aanmelding een zuiver financiële investering leek uit te maken.
Semco, opgericht in 1997, bewerkt floatglas. De aandeelhouders zijn Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG en Hermann Schüler GmbH & Co. KG, met een belang van elk [...] %.
De insteller van de trust is een [...] onderneming die glas en floatglas bewerkt en zuivert. De aandelen van de insteller van de trust zijn in eigendom van [...] alsook in handen van [...].
(12)
Bij brief van 25 oktober 2004 wees Duitsland de Commissie erop dat de aanmelding onjuiste informatie bevatte over een van de eigenaren van e-glass en over diens activiteiten op de floatglasmarkt (6).
(13)
Bij brief van 8 februari 2005 stelde Duitsland de Commissie in kennis van een verandering in eigendomsstructuur van e-glass, die op 21 december 2004 in werking was getreden. Aan de Commissie werd meegedeeld dat Luxfinpart SA haar belang in e-glass verkocht had aan Glass Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Duitsland („Trösch”). Trösch verwierf een bijkomende [...], zodat haar aandeel in e-glass [...] % bedraagt.
(14)
Trösch is de Duitse houdstermaatschappij van de Trösch-groep, met hoofdzetel in Bern, Zwitserland. Trösch heeft een meerderheidsbelang in Euro SA, Hombourg (Frankrijk) en Euroglas GmbH, Haldensleben (Duitsland). De Trösch-groep produceert floatglas en is ook actief op het gebied van de bewerking van floatglas.
(15)
De advocaat Heckmann, die als trustee handelde voor een Duitse onderneming, droeg zijn aandelen over aan AD Augento GmbH, Stuttgart (Duitsland) („AD-GmbH”), met ingang van 21 december 2004. [...] (7).
(16)
Na de transactie op 21 december 2004 zag de eigendomsstructuur van e-glass eruit als volgt:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Derde eigenaar (aandelen in het kader van de trustrelatie met AD-GmbH)
[...] %
2.2. Het project
(17)
Het project wordt uitgevoerd in Sülzetal-Osterweddingen, een steungebied krachtens artikel 87, lid 3, onder a), van het EG-Verdrag. Het regionale steunplafond bedraagt 28 % bruto of, in uitzonderingsgevallen, 35 % bruto voor grote ondernemingen (8). Het project zou starten op 15 april 2003; de geplande einddatum was 31 december 2005. De steunaanvraag werd vóór de start van het project ingediend.
(18)
Het project betreft de bouw van een nieuwe fabriek voor de productie van onbewerkt floatglas. Floatglas is veruit het meest gangbare soort vlakglas; andere vlakglascategorieën zijn bijvoorbeeld gegoten glas, spiegelglas en vensterglas („sheet glass”). Floatglas heeft een aandeel van meer dan 80 % in de totale vlakglasproductie wereldwijd (9). Binnen de EER is het aandeel van floatglas waarschijnlijk nog hoger dan 80 %. De markt voor floatglas wordt over het algemeen in twee niveaus ingedeeld, namelijk de productie van onbewerkt floatglas (niveau 1) en de bewerking van floatglas (niveau 2).
(19)
Om onbewerkt floatglas te produceren, wordt eerst een doorlopend glaslint vervaardigd, waarbij gesmolten glas over een bad van vloeibaar tin wordt gegoten (floatingproces). Daardoor worden volkomen gladde glasoppervlakten verkregen. Na afkoeling wordt het glas versneden en is het klaar voor de verkoop. Het onbewerkte floatglas wordt in de regel verder bewerkt (veredeld), en kan dan overal gebruikt worden waar vlakglas nodig is, vooral in de bouw en de automobielindustrie.
(20)
De nieuwe fabriek zal de eerste productie-installatie van e-glass zijn. De productie zou in [...] gestart worden en de fabriek zou in [...] volledig operationeel moeten zijn. Na afloop van de aanloopperiode [...], zal de jaarlijkse capaciteit naar verwachting ongeveer [...] ton (bruto) onbewerkt floatglas bedragen.
(21)
De subsidiabele kosten van het project belopen 121 miljoen euro en kunnen als volgt worden opgesplitst:
Post
Subsidiabele kosten in EUR
Terrein
[...]
Gebouwen
[...]
Externe faciliteiten
[...]
Installaties en machines
[...]
Immateriële activa (software)
[...]
Totaal
121 000 000
(22)
Volgens de aanmelding zal het project rechtstreeks bijdragen tot de schepping van 186 arbeidsplaatsen, met inbegrip van tien stageplaatsen. Bovendien zullen in de gesteunde regio zelf en in aangrenzende gesteunde regio's naar verwachting indirect 358 arbeidsplaatsen worden gecreëerd (op NUTS-II-niveau).
2.3. Steunintensiteit
(23)
Duitsland verzoekt om goedkeuring van een voorgenomen steunmaatregel met een bruto-intensiteit van maximaal 35 % van de totale subsidiabele kosten ten bedrage van 121 miljoen euro.
2.4. Steunmaatregel
(24)
De steun voor e-glass omvat:
-
een investeringssubsidie op basis van de „gemeenschappelijke taak betreffende de verbetering van de regionale economische structuur” (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”), in samenhang met het 32e kaderplan van de gemeenschappelijke taak (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). De relevante bepalingen van het 32e kaderplan zijn identiek aan de voorloper daarvan, het 31e kaderplan, dat door de Commissie tot eind 2006 werd goedgekeurd (10);
-
een investeringspremie op basis van de wet inzake investeringspremies van 1999 (Investitionszulagengesetzes 1999), die door de Commissie werd goedgekeurd voor de productie of aankoop van economische goederen, die beide vóór 2005 afgehandeld zijn en gekoppeld zijn aan een project voor initiële investeringen (11). Duitsland had zich het recht voorbehouden aanspraak te maken op een potentiële opvolgregeling voor de wet inzake investeringspremies van 1999;
-
een garantie voor een banklening op basis van een in 1991 goedgekeurde steunregeling (12).
(25)
Duitsland heeft bevestigd dat voldaan is aan de voorwaarden van de goedgekeurde regionale steunkaart en van de bovenvermelde goedgekeurde steunregelingen (13).
3. INLEIDING VAN DE PROCEDURE
3.1. De onjuiste informatie
(26)
Bij brief van 25 oktober 2004 deelde Duitsland de Commissie mee dat een deel van de informatie in de oorspronkelijke aanmelding betreffende de eigenaars van e-glass, onjuist was. Duitsland en de bedrijfsleiding van e-glass beweren dat zij zich daar niet van bewust waren vóór de Commissie haar beschikking had gegeven.
(27)
De nieuwe informatie betreft een van de eigenaren van e-glass (Luxfinpart SA) en haar activiteiten op de bewerkingsmarkt (niveau 2). Volgens de oorspronkelijke aanmelding waren er drie eigenaren, waarvan er twee reeds op de bewerkingsmarkt (niveau 2) actief waren, terwijl de derde eigenaar alleen als investeerder ((Luxfinpart SA) beschouwd werd, die noch actief was op de markt van de productie van onbewerkt floatglas (niveau 1), noch op de bewerkingsmarkt (niveau 2). Volgens de door Duitsland bij brief van 25 oktober 2004 verstrekte correcte informatie waren de eigenaren van e-glass op het tijdstip van de aanmelding alle drie actief op de bewerkingsmarkt (niveau 2).
(28)
Sinds maart 2003 had Luxfinpart SA een commerciële relatie met [...]. [...] is actief op het gebied van de bewerking van floatglas (niveau 2). [...] droeg het economische risico van het belang van Luxfinpart in e-glass. Tegelijkertijd verplichtte [...] zich er bij overeenkomst toe [...] % van de productie van e-glass af te nemen.
3.2. Gevolgen van de onjuiste informatie voor de beoordeling
(29)
In het oorspronkelijke besluit van 20 april 2004 was de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1) als relevante markt omschreven geworden. Hoewel twee van de drie eigenaren van e-glass actief waren op de bewerkingsmarkt (niveau 2), had Duitsland bewijsmateriaal verstrekt waaruit de Commissie kon concluderen dat de analyse beperkt kon worden tot de niveau 1-markt.
(30)
De Commissie was in het bezit van kopieën van ontwerpcontracten tussen e-glass en een onafhankelijke afnemer. Uit het contract met de onafhankelijke afnemer bleek dat voor hem dezelfde voorwaarden en modaliteiten geldden als voor de eigenaars-afnemers. Derhalve werd geconcludeerd dat de eigenaars-afnemers en de andere, op de downstream-markt actieve afnemers een gelijke behandeling kregen, zodat de steun geen gevolgen zou hebben voor de bewerkingsmarkten en dat de Commissie de bewerkingsmarkt (niveau 2) niet in de omschrijving van de relevante markten diende op te nemen. Daarenboven werd aangevoerd dat de markten voor de productie (niveau 1) en voor de bewerking (niveau 2) zich op dezelfde wijze zouden ontwikkelen, omdat onbewerkt floatglas de belangrijkste grondstof voor de bewerkingsmarkt vormt.
(31)
Uit de door Duitsland op 25 oktober 2004 verstrekte informatie bleek evenwel dat het bovengenoemde contract, in tegenstelling tot wat in de aanmelding was vermeld, niet met een onafhankelijke afnemer was gesloten, doch met een onderneming die op het tijdstip van de aanmelding een indirecte eigenaar van e-glass was, namelijk [...], die actief is op de markt voor de bewerking van floatglas (niveau 2).
Derhalve kon de conclusie dat de steun geen verstorende impact op de bewerkingsmarkt (niveau 2) zou hebben en dat de Commissie derhalve de ontwikkelingen op de bewerkingsmarkt buiten beschouwing kon laten, niet langer staande worden gehouden. Uit de nieuwe informatie blijkt dat de Commissie de bewerkingsmarkt (niveau 2) in aanmerking moet nemen bij de beoordeling van de verenigbaarheid van de steunmaatregel.
(32)
Aangezien de incorrecte informatie beslissend was voor de redenen voor de omschrijving van de relevante markt(en) en zij dus gevolgen had voor de factor mededinging en derhalve voor de maximaal toelaatbare steunintensiteit krachtens de MSK 1998, moet de onjuiste informatie beschouwd worden als een doorslaggevende factor voor de beschikking in de zin van artikel 9 van Verordening (EG) nr. 659/1999.
(33)
Artikel 9 van Verordening (EG) nr. 659/1999 bepaalt: „Na de betrokken lidstaat de gelegenheid te hebben gegeven opmerkingen in te dienen, kan de Commissie een […] beschikking herroepen, indien de beschikking berustte op tijdens de procedure verstrekte onjuiste informatie die voor de beschikking doorslaggevend was. Alvorens een beschikking te herroepen en een nieuwe beschikking te geven, leidt de Commissie de formele onderzoeksprocedure uit hoofde van artikel 4, lid 4, in. […]”.
(34)
Alvorens de oorspronkelijke beschikking die gebaseerd was op onjuiste informatie welke voor de beschikking doorslaggevend was, te herroepen en een nieuwe beschikking te geven, heeft de Commissie, overeenkomstig artikel 9 van Verordening (EG) nr. 659/1999, op 20 april 2005 de formele onderzoeksprocedure ingeleid.
4. OPMERKINGEN VAN BELANGHEBBENDEN
(35)
Na de uitnodiging tot het indienen van opmerkingen overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het Verdrag, heeft de Commissie opmerkingen ontvangen van drie concurrenten.
(36)
De eerste belanghebbende, Saint-Gobain, was van mening dat de Commissie niet kon voorbijgaan aan de marktontwikkelingen waarvan zij kennis had ten tijde van de vaststelling van een beschikking over de verenigbaarheid van staatssteun krachtens artikel 87 van het EG-Verdrag en de MSK 1998. In de huidige formele onderzoeksprocedure kan de Commissie haar beoordeling derhalve niet simpelweg baseren op de gemiddelde jaarlijkse groei van het schijnbaar verbruik in de periode 1997 tot 2002. Volgens Saint-Gobain moet de Commissie, gezien de onjuiste informatie in de aanmelding, thans de periode van 1999 tot 2004 in aanmerking nemen als de beslissende periode voor de beoordeling van de steunintensiteit.
(37)
Volgens Saint-Gobain was de gemiddelde jaarlijkse groei van het schijnbaar verbruik van onbewerkt floatglas de voorbije vijf jaren negatief (1999-2004: -0,62 %), en dient de markt derhalve omschreven te worden als een „absoluut krimpende markt” in de zin van punt 7.8 van de MSK 1998.
(38)
Saint-Gobain was eveneens van mening dat de Commissie - zelfs ten tijde van de beschikking van 20 april 2004 - rekening had moeten houden met de groeiprognoses van het schijnbaar verbruik, vooral indien zij wezen op een aanzienlijke wijziging van de gemiddelde jaarlijkse groei van het schijnbaar verbruik. De onderneming wees erop dat de Commissie zelf van de aanmeldende lidstaat verlangt dat hij ramingen en prognoses verstrekt betreffende de ontwikkeling van het schijnbaar verbruik van het (de) betrokken product(en) voor de drie boekjaren die volgen op de aanmelding (zie afdeling 5, punt 5.4.2, van de bijlage bij de MSK 1998).
(39)
Volgens Saint-Gobain dient de relevante markt de markt voor bewerkt glas (niveau 2) te behelzen. Er zou evenwel in deze zaak slechts een gedeelte van de totale markt voor bewerkt glas relevant zijn. Saint-Gobain maakt eerst een onderscheid tussen de markten voor autoglas en voor algemeen handelsglas (bouwglas), omdat volgens haar de productietechnologie voor autoglas, de klantenbasis en de wijze waarop autoglas op de markt wordt gebracht, volledig verschillen van de bouwsector. Vervolgens deelt de onderneming de bouwglassector verder op in vier afzonderlijke markten: i) thermopane glas (dubbel- of meervoudig glas), ii) verhard glas (veiligheidsglas), iii) gelaagd glas (veiligheidsglas) en iv) verzilverd glas (spiegels). Aangezien het glas voor thermopane glas (dubbel glas), in termen van volume, ongeveer 80 % vertegenwoordigt van het floatglas dat gebruikt wordt in de algemene handel (niet voor toepassingen in de auto-industrie), is de markt voor thermopane glas volgens Saint-Gobain in deze zaak de belangrijkste relevante markt.
(40)
Wat de geografische omvang van de bovenvermelde markten betreft, argumenteerde Saint-Gobain dat de markt voor verzilverd glas (spiegels) en gelaagd glas beschouwd moeten worden als markten die de hele Gemeenschap omvatten. Voor de andere productmarkten, in het bijzonder voor verhard glas en thermopane glas, lijken er geen duidelijke aanwijzingen te bestaan dat deze de hele Gemeenschap omvatten. Bij deze markten leek het veeleer te gaan om nationale of zelfs regionale markten, voornamelijk als gevolg van de hogere transportkosten. Tegen de huidige prijzen voor dubbel glas laten de hogere kosten het transport over grotere afstanden niet langer toe, en - voor zover Saint-Gobain bekend is - leveren alle glasproducenten thermopane glas aan hun afnemers binnen een straal van ongeveer 250 km tot 300 km van de fabriek. Derhalve dient er volgens Saint-Gobain van worden uitgegaan dat de markt voor thermopane glas een nationale of zelfs regionale markt is.
(41)
Saint-Gobain maakte ook een opmerking over de raming van het aantal nieuwe arbeidsplaatsen die door de investering geschapen zouden worden. Saint-Gobain wijst erop dat de geplande floatglasfabriek in Osterweddingen zich op 40 km zal bevinden van een reeds bestaande floatglasfabriek die door Euroglas geëxploiteerd wordt. Eén van de drie aandeelhouders in Euroglas is Trösch. Wegens mogelijke synergie-effecten tussen deze beide fabrieken en aangezien de nieuwe fabriek van e-glass uitgerust wordt met de modernste technologie, zal e-glass volgens Saint-Gobain voor haar fabriek waarschijnlijk minder dan 120 werknemers (met inbegrip van stageplaatsen) nodig hebben.
(42)
De tweede belanghebbende, […] (14) verstrekte geactualiseerde cijfers in verband met de informatie over de markt voor onbewerkt glas (EG, volume en waarde), die de Commissie in haar beschikking van 20 april 2004 gebruikt had. Voorts werd aangevoerd dat de Commissie de marktsituatie in Duitsland in aanmerking moet nemen. Daarom verstrekte zij cijfers over volumes en waarde van het totale verbruik van onbewerkt floatglas in Duitsland (2001-2004).
(43)
De tweede belanghebbende partij merkte ook op dat, hoewel het uiterst moeilijk was actuele cijfers over volumes en waarde van het totale verbruik van onbeperkt floatglas in de Gemeenschap te verkrijgen, deze cijfers de tendens in de sector van het onbewerkt floatglas weerspiegelen. Zij benadrukt dat, aangezien al het onbewerkte floatglas zonder uitzondering verder wordt bewerkt, de tendens die blijkt uit de gegevens betreffende de sector van het onbewerkt glas, gelijk zou moeten zijn aan die van de markt voor bewerkt glas. Ook zouden de schommelingen als gevolg van de invoer en uitvoer van bewerkt glas naar en uit de Gemeenschap, verwaarloosd kunnen worden.
(44)
De tweede belanghebbende partij leverde ook commentaar op de door de Commissie gemaakte beoordeling van de factor kapitaal/arbeid. Zij wees er ten eerste op dat door de bouw van een soortgelijke floatglasfabriek door Trösch in het Franse Hombourg, 168 nieuwe banen geschapen werden. Ten tweede merkte zij op dat Trösch administratieve, technische, commerciële en andere diensten, managementondersteuning en opleidingsmaatregelen aan e-glass kan aanbieden. Derhalve zou het aantal nieuwe arbeidsplaatsen die in het kader van het project van e-glass zouden worden geschapen, nog minder dan 168 bedragen.
(45)
De derde belanghebbende, Pilkington, gaf commentaar op de referentieperiode die in aanmerking moet worden genomen voor de berekening van de factor mededinging. Volgens haar zet de Commissie het oorspronkelijke onderzoek niet voort, maar voert zij thans een nieuw onderzoek uit. Tegelijk is de Commissie verplicht de meest recente gegevens in aanmerking te nemen. Derhalve dient de referentieperiode van vijf jaar, de periode 1999-2004 te zijn.
(46)
Pilkington voert verder aan dat de relevante productmarkt, de markt voor bewerkt glas voor de algemene handel is, en niet die voor automobieltoepassingen. Van deze markt maakt de isolerende beglazing veruit het grootste deel uit. Volgens Pilkington strekt de relevante geografische markt voor bewerkt glas (niveau 2) zich in dit geval niet uit tot de hele Gemeenschap, maar slechts tot Duitsland (of hoogstens Duitsland en de onmiddellijk aangrenzende gebieden).
5. OPMERKINGEN VAN DUITSLAND
(47)
Duitsland maakte bij brief van 7 juni 2005, geregistreerd op 9 juni 2005, opmerkingen over het besluit tot inleiding van de procedure.
(48)
Wat de voor de analyse relevante referentieperiode betreft, deelt Duitsland het standpunt van de Commissie zoals vermeld in het besluit van 20 april 2005 tot inleiding van de procedure, dat de gegevens van 1997 tot 2002 in aanmerking moeten worden genomen, aangezien dit de meest recente, op het tijdstip van de aanmelding beschikbare cijfers waren.
(49)
Duitsland stelt voor om de niveau 2-markt onder te verdelen in veiligheidsglas (ESG en VSG), gelaagd vensterglas en technisch glas. Veiligheidsglas (ESG en VSG) wordt in de auto-industrie en de bouwsector gebruikt, gelaagd vensterglas daarentegen voornamelijk in de bouwsector. Aangezien de aandeelhouders van e-glass alle drie veiligheidsglas (ESG en VSG) en gelaagd vensterglas voor de bouwsector produceren, mogen alleen deze submarkten als relevant worden beschouwd. Voorts verstrekten zij informatie over de substitueerbaarheid van deze producten aan de aanbodzijde.
(50)
Volgens Duitsland strekt de niveau 2-markt voor veiligheidsglas (ESG en VSG) en gelaagd vensterglas zich uit tot de gehele EER. Daarenboven verstrekte het land informatie over de positieve ontwikkeling van deze markt in de jaren 1997 tot 2002.
(51)
Bij brief van 22 november 2005, geregistreerd op 25 november 2005, gaf Duitsland commentaar op de reacties van de concurrenten van e-glass. Het benadrukte dat de referentieperiode 1997-2002 moest behouden worden, omdat alleen de op het tijdstip van de aanmelding beschikbare informatie in aanmerking moet worden genomen. Door de inleiding van de formele onderzoeksprocedure, zou de Commissie een beoordeling voortzetten die na de aanmelding in december 2003 was gestart.
(52)
Duitsland verstrekte bepaalde inlichtingen over de ontwikkeling van de markt voor onbewerkt floatglas in de jaren 2003 en 2004, waaruit de positieve ontwikkeling van deze markt kon worden afgeleid. Ook bleek daaruit dat de belangrijkste producenten van floatglas van plan waren hun productiecapaciteit te verhogen, hetgeen een bewijs was van de goede vooruitzichten op deze markt.
(53)
Wat de markt voor bewerkt glas (niveau 2) betreft, bleef Duitsland bij zijn standpunt dat deze markt niet in de analyse moet worden opgenomen. Het land voerde aan dat een zeer groot aandeel van het onbewerkte floatglas direct op de markt wordt verkocht en dat de aandeelhouders van e-glass het onbewerkte floatglas tegen normale marktprijzen zullen aanbieden. Derhalve zou de steun op geen enkele manier een impact hebben op de niveau 2-markt.
(54)
Wat de omschrijving van de relevante markt betreft, had Duitsland bezwaren tegen het standpunt dat alleen de markt voor gelaagd vensterglas relevant is, en het onderstreepte dat de relevante markt zich over de hele EER uitstrekt en zowel de markt voor veiligheidsglas (ESG en VSG) alsook de markt voor gelaagd vensterglas moet behelzen.
(55)
Voorts verstrekte Duitsland informatie over de transportkosten van onbewerkt floatglas en bewerkt floatglas. Het procentuele aandeel van onbewerkt floatglas in de transportkosten is hoger als dat van bewerkt glas, omdat het laatste duurder is. Dat spreekt in het voordeel van een markt die de hele EER omvat. Bovendien voert Duitsland aan dat de distributiegebieden van de productiefaciliteiten voor bewerkt glas elkaar overlappen in de EER, hetgeen leidt tot de conclusie dat de markt zich over de hele EER uitstrekt.
(56)
Duitsland maakte opmerkingen over het standpunt van de concurrenten dat de factor kapitaal/arbeid aangepast moet worden, omdat Trösch gebruik kan maken van synergie-effecten tussen de fabriek van e-glass en andere fabrieken van de ondernemingsgroep in de regio. In het bijzonder argumenteerde Duitsland dat, aangezien Trösch slechts één van de drie aandeelhouders is die allemaal op de markt voor bewerkt glas concurreren, het niet mogelijk is om dergelijke synergie-effecten tot stand te brengen. Voorts verstrekte Duitsland correcte ramingen van het aantal werknemers en benadrukte het dat vergelijkingen tussen fabrieken, zoals de concurrenten hebben gedaan, onjuist zijn en tot valse conclusies leiden.
6. BEOORDELING VAN DE STEUN
6.1. Voorafgaande opmerkingen
(57)
Op 20 april 2004 keurde de Commissie de steunintensiteit voor e-glass zoals op 15 december 2003 aangemeld door Duitsland goed. Aangezien Duitsland, na de vaststelling van de beschikking door de Commissie, meedeelde dat bepaalde informatie in de oorspronkelijke aanmelding onjuist was, en omdat deze informatie voor de beschikking doorslaggevend was, besloot de Commissie op 20 april 2005 de formele onderzoeksprocedure in te leiden met het oog op de herroeping van de oorspronkelijke beschikking van 20 april 2004 en het vaststellen van een nieuwe beschikking.
(58)
De beschikking van 20 april 2004 behelst een volledige beoordeling van de aanmelding. Deze beoordeling werd in onderhavige beschikking overgenomen, met uitzondering van de delen die gecorrigeerd moeten worden op grond van de door Duitsland op 25 oktober 2004 verstrekte informatie en die het voorwerp uitmaken van het besluit van 20 april 2005.
(59)
Duitsland heeft de steun voor e-glass op 15 december 2003 aangemeld; deze aanmelding werd op 18 december 2003 geregistreerd. Overeenkomstig punt 40 van de multisectorale kaderregeling betreffende regionale steun voor grote investeringsprojecten van 2002 (15) (MSK 2002) worden projecten beoordeeld in het licht van de ten tijde van de aanmelding geldende criteria: „…, zal het bepaalde in de kaderregeling met ingang van 1 januari 2004 van toepassing zijn. De vorige multisectorale kaderregeling zal tot en met 31 december 2003 van toepassing blijven. Echter vóór 1 januari 2004 ingeschreven aanmeldingen zullen worden onderzocht in het licht van de ten tijde van de aanmelding geldende criteria”. Derhalve zijn voor de beoordeling van de steun voor e-glass, de criteria van de MSK 1998 van toepassing.
(60)
In deze beoordeling worden de ten tijde van de aanmelding op 15 december 2003 bestaande feiten, cijfers en stand van zaken in aanmerking genomen.
(61)
De Commissie moet een besluit ex-ante nemen op basis van prognoses en geraamde marktcijfers. Ook de lidstaat beschikt om te beslissen over de steun, over geen andere informatie dan de feiten, cijfers en stand van zaken zoals die bestonden op het tijdstip van de aanmelding. De steunintensiteiten worden achteraf niet aangepast wanneer enige jaren later de ex-postcijfers aantonen dat de markt zich bijvoorbeeld anders heeft ontwikkeld. Hoewel de Commissie in dit geval tweeëneenhalf jaar na de oorspronkelijke aanmelding een beschikking moet geven, moet haar beoordeling toch gebaseerd zijn op de feiten en stand van zaken op het tijdstip van de aanmelding.
(62)
De referentieperiode in de beschikking van 20 april 2004 was de periode 1997 tot en met 2002. De concurrenten van e-glass voerden aan dat voor de analyse een andere referentieperiode gebruikt diende te worden om de meer recente gegevens die thans beschikbaar zijn, in aanmerking te nemen. Aangezien er tussen de oorspronkelijke aanmelding en de huidige beschikking enige tijd verstreken is, is de stand van zaken misschien veranderd, kunnen markten zich ontwikkeld hebben en kunnen relevante feiten anders zijn uitgedraaid als oorspronkelijk verwacht was. Wegens de hierboven vermelde redenen kan de Commissie hiermee in haar beoordeling geen rekening houden.
6.2. De vraag of er sprake is van steun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag
(63)
De betrokken steunmaatregel werd verstrekt door de staat en bekostigd met staatsmiddelen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag (zie punt 2.4 van onderhavige beschikking). De maatregel verschaft e-glass een voordeel omdat de onderneming anders alle investeringskosten zelf had moeten dragen. Aangezien aanzienlijke hoeveelheden floatglas over de landsgrenzen heen geleverd worden, is er sprake van grensoverschrijdende handel op de floatglasmarkt. Derhalve kunnen de aan de betrokken onderneming verstrekte financiële voordelen, de mededinging zodanig vervalsen dat het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloed wordt. Derhalve komt de Commissie in deze beoordeling tot de slotsom dat de aangemelde maatregel staatssteun vormt in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.
6.3. Aanmeldingsplicht
(64)
Aangezien voldaan is aan de twee criteria van punt 2.1, onder i), van de MSK 1998, moet het steunproject worden aangemeld en moet de maximale toegestane steunintensiteit worden vastgesteld overeenkomstig de MSK 1998. De Commissie merkt op dat de steun gebaseerd is op drie, reeds door de Commissie goedgekeurde regionale steunregelingen. Het gaat derhalve niet om zogenaamde ad-hocsteun in de zin van punt 2 van de richtsnoeren inzake regionalesteunmaatregelen (16), waarvan de fundamentele verenigbaarheid met de gemeenschappelijke markt individueel onderzocht moet worden. De onderzoeksplicht van de Commissie beperkt zich hier tot de verenigbaarheid van de aangemelde steunintensiteit van 35 % bruto overeenkomstig de criteria van de MSK 1998.
6.4. Beoordeling op basis van de MSK 1998
(65)
De krachtens de MSK 1998 toegestane maximale steunintensiteit voor het project moet worden vastgesteld overeenkomstig het maximale steunplafond dat van toepassing is op regionale steun in het betrokken steungebied op het tijdstip van aanmelding van de steun.
(66)
Voor Sülzetal-Osterweddingen, waar e-glass gevestigd is, bedraagt het regionale steunplafond 28 % bruto voor grote ondernemingen. Wanneer evenwel aan een aantal cumulatieve voorwaarden voldaan is, kan het regionale steunplafond verhoogd worden tot 35 % bruto. Op verzoek van een deelstaat kan, met toestemming van het subcomité van de Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” („GA-subcomité”), in gerechtvaardigde uitzonderlijke gevallen een hogere steunintensiteit toegestaan worden voor structureel uiterst werkzame maatregelen met betrekking tot de vestigingsplaats van ondernemingen. Volgens de door Duitsland verstrekte informatie is aan deze voorwaarden voldaan, aangezien het GA-subcomité de aanvraag van Sachsen-Anhalt op 23 juli 2003 heeft goedgekeurd (17).
(67)
Bijgevolg is in dit geval een regionaal steunplafond van 35 % bruto van toepassing. Voor de berekening van de maximale steunintensiteit die voor het betrokken project toegestaan is, moet dit regionaal steunplafond aangepast worden overeenkomstig de bepalingen van de MSK 1998, om rekening te houden met verschillende coëfficiënten die resulteren uit de toepassing van drie beoordelingscriteria, namelijk de factor mededinging (T), die rekening houdt met de situatie op de relevante productmarkt, de factor kapitaal/arbeid (I), en de factor regionaal effect (M).
6.4.1. De factor mededinging
(68)
De goedkeuring van steun aan ondernemingen die bedrijvig zijn in sectoren met een structurele overcapaciteit, houdt bijzondere gevaren in voor de vervalsing van de mededinging. Elke capaciteitsuitbreiding die niet door capaciteitsverminderingen elders wordt gecompenseerd, zal het probleem van structurele overcapaciteit verergeren. Om de factor mededinging vast te stellen, moet de Commissie derhalve onderzoeken of het voorgenomen project plaatsvindt in een sector of subsector met een structurele overcapaciteit.
(69)
Volgens punt 7.6 van de MSK 1998 omvat de relevante productmarkt de producten waarop het investeringsproject betrekking heeft, alsmede waar passend die welke als substituten daarvoor worden beschouwd, hetzij door de consument (wegens de kenmerken van de producten, hun prijs en het gebruik waarvoor zij zijn bestemd), hetzij door de producent (ten gevolge van flexibiliteit van de productie-installaties).
(70)
Floatglas is veruit het meest voorkomende type van vlakglas. Omdat floatglas wegens zijn specifieke fabricageproces en zijn productkenmerken, noch aan de aanbodzijde, noch aan de vraagzijde vervangen kan worden door andere soorten vlakglas (bijvoorbeeld vensterglas, figuurglas of spiegelglas), moet de markt voor floatglas beschouwd worden als een afzonderlijke productmarkt (18). Deze productmarkt is op zijn beurt onderverdeeld in twee niveaus die afzonderlijk moeten worden beoordeeld, namelijk enerzijds de productie van onbewerkt floatglas (niveau 1) en anderzijds de verdere bewerking van floatglas (niveau 2) (19).
(71)
De analyse van de Commissie in de beschikking van 20 april 2004 leidde tot de conclusie dat in dit bijzonder geval alleen de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1) dient te worden beoordeeld (20). Wegens de onjuiste informatie over de eigendomsstructuur, kan deze conclusie niet staande worden gehouden en moet de bewerkingsmarkt (niveau 2) in de omschrijving van de relevante markt worden opgenomen, omdat de steun de concurrentie op dit niveau ook zou kunnen vervalsen.
(72)
Hieronder wordt eerst de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1) onderzocht, vervolgens komt de markt voor bewerkt floatglas (niveau 2) aan de orde.
(73)
De in de oorspronkelijke beschikking van 20 april 2004 beschreven beoordeling van de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1) werd niet in vraag gesteld en was niet het onderwerp van het besluit van 20 april 2005 tot inleiding van de procedure. Hieronder wordt derhalve de beoordeling weergegeven zoals die in de beschikking van 20 april 2004 reeds werd gemaakt en beschreven.
(74)
Overeenkomstig punt 7.6 van de MSK 1998 omvat de relevante geografische markt in beginsel de EER of, indien dit niet het geval is, een wezenlijk deel van de EER, voorzover de concurrentievoorwaarden in dat gebied in voldoende mate van die in andere gebieden in de EER kunnen worden onderscheiden. Waar passend kan de relevante markt als een wereldmarkt worden beschouwd.
(75)
Wegens de relatief hoge kosten van het transport van onbewerkt floatglas (21), strekken de afzetmarkten van de individuele productievestigingen zich niet uit over het gehele gebied van de EER. Zij hebben veeleer de vorm van concentrische cirkels rond de relevante productievestiging waarvan de straal bepaald wordt door de economisch haalbare transportafstand, die in de regel niet meer dan 500 km tot maximaal 1 000 km bedraagt voor het vervoer over de weg, hetgeen de meest gebruikte vorm van transport is. Omdat de ondertussen meer dan 50 fabrieken van de Europese floatglasproducenten over de hele EER zijn verdeeld en hun afzetmarkten elkaar derhalve overlappen, bestrijken zij gezamenlijk de gehele EER.
(76)
Om vast te stellen of, op basis van deze geografische overlapping van individuele markten, ook soortgelijke concurrentievoorwaarden bestaan in de verschillende gebieden van de EER, heeft de Commissie onderzocht of er afzonderlijke markten bestaan, waarop uitzonderlijke prijzen onafhankelijk van de andere afzetmarkten tot stand konden komen, dan wel of de prijsontwikkeling in de EER veeleer een uniform basispatroon volgt. Op basis van de beschikbare Eurostat-statistieken heeft de Commissie de prijsontwikkeling per ton in de belangrijkste floatglas-producerende lidstaten vergeleken, namelijk in Frankrijk, Duitsland, Italië, het Verenigd Koninkrijk en Spanje in de periode 1997-2002, alsmede in België - wegens ontbrekende cijfers - voor de jaren 1999-2002. Uit cijfers blijkt dat de prijzen voor onbewerkt floatglas in de verschillende lidstaten in de jaren 1997 tot 2002 een hoge mate van correlatie te zien geven. Deze parallelle ontwikkeling toont aan dat de afnemers van onbewerkt floatglas voldoende mogelijkheden hebben om over te schakelen naar producenten in andere lidstaten - een duidelijke aanwijzing voor het bestaan van één enkele geografische markt.
(77)
Conclusie: De Commissie stelt vast dat de geografische markt voor onbewerkt floatglas de volledige EER omvat (22).
(78)
De laagste categorie van de NACE-nomenclatuur, die overeenkomt met de productie van onbewerkt floatglas, is NACE-klasse 26.11 „vervaardiging van vlakglas”. Onbewerkt floatglas neemt ruim meer dan 80 % van de totale vlakglasproductie in de EER voor zijn rekening en kan derhalve beschouwd worden als representatief voor de NACE-klasse 26.11. In de vlakglassector wordt de capaciteit evenwel gemeten aan de hand van de benutbare (verkoopbare) capaciteit (23). Deze metingsmethode is niet te vergelijken met de meting van de capaciteit in de be- en verwerkende industrie als geheel.
(79)
Derhalve is de Commissie van mening dat de situatie op het gebied van de capaciteit op de markt voor onbewerkt floatglas niet in aanmerking kan worden genomen voor de beoordeling van de factor mededinging (24).
(80)
Punt 3.4 van de MSK 1998 bepaalt dat, wanneer onvoldoende gegevens over de capaciteitsbenutting beschikbaar zijn, de Commissie zich zal baseren op de cijfers betreffende de schijnbare consumptie, om vast te stellen of de investering plaatsvindt in een krimpende markt. De markt voor het betrokken product wordt geacht een krimpende markt te zijn indien gedurende de voorbije vijf jaren de gemiddelde jaarlijkse groei van het schijnbaar verbruik van het betrokken product meer dan 10 % lager was dan het jaargemiddelde van de EER-fabrieksnijverheid als geheel, tenzij er een sterk stijgende tendens is in het relatieve groeipercentage van de vraag naar het product. Een absoluut krimpende markt is een markt waarin het gemiddelde jaarlijkse groeipercentage van het schijnbaar verbruik gedurende de laatste vijf jaren negatief is.
(81)
De Commissie beschikt over de volgende gegevens betreffende het schijnbaar verbruik van onbewerkt floatglas voor de periode 1997-2002:
Markt voor onbewerkt floatglas in de Gemeenschap
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Gemid-deld jaarlijks groeipercentage
Totaal verbruik (in miljoen ton) in de Gemeenschap (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Gemiddelde prijs per ton (in EUR) in de Gemeenschap (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Waarde van het totale verbruik (in miljoen EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
In de periode 1997-2002 bedroeg het gemiddelde jaarlijkse groeipercentage van de totale EER-fabrieksnijverheid 4,8 %. Het plafond waaronder, overeenkomstig punt 7.8 van de MSK 1998, gesproken kan worden van een inkrimpende markt, is dienovereenkomstig 4,4 %. De Europese markt voor onbewerkt floatglas bereikte in dezelfde periode een gemiddelde jaarlijkse groei in termen van waarde van 5,28 %, hetgeen dus duidelijk boven het EER-gemiddelde ligt (27). De Commissie heeft ook aan de hand van de beschikbare Eurostat-/Comext-gegevens over de intracommunautaire handel onderzocht of de ontwikkeling van het schijnbaar verbruik van onbewerkt floatglas (in termen van waarde) in de afzonderlijke lidstaten dit resultaat bevestigt, en kan dit beamen.
(83)
De positieve ontwikkeling van de markt voor onbewerkt floatglas wordt weerspiegeld in het gedrag van de producenten, want op de Europese markt, die toegespitst is op een gering aantal grote floatglasproducenten (28), werd in de voorbije jaren in Frankrijk (2001 - Pilkington/Interpane), in België (2001 - Glaverbel/Scheuten) en in Italië (2002 - Sangalli), geïnvesteerd in nieuwe productie-installaties (29).
(84)
Conclusie: Derhalve concludeert de Commissie dat de markt voor onbewerkt floatglas geen krimpende markt is en dat de factor mededinging overeenkomstig punt 3.10.1, onder iv), van de MSK 1998, moet worden vastgesteld op 1,0.
(85)
Overeenkomstig punt 7.6 van de MSK 1998 omvat de relevante productmarkt de producten en/of diensten waarop het investeringsproject betrekking heeft, alsmede waar passend die welke als substituten daarvoor worden beschouwd, hetzij door de consument (wegens de kenmerken van de producten, hun prijs en het gebruik waarvoor zij zijn bestemd), hetzij door de producent (ten gevolge van flexibiliteit van de productie-installaties).
(86)
In deze zaak moet de markt voor bewerkt glas (niveau 2) evenwel verder onderverdeeld worden om de betrokken producten te bepalen en de relevante markt af te bakenen. Er kunnen duidelijk twee algemene categorieën onderscheiden worden, die noch door de consument, noch door de producent als substitueerbaar kunnen worden beschouwd: autoglas en bouwglas (30). Deze beide producten vormen twee afzonderlijke productmarkten omdat de productietechnologie, klantenbasis en het op de markt brengen ervan, sterk van elkaar verschillen. De markt voor bouwglas kan wederom in de volgende submarkten onderverdeeld worden: i) gelaagd glas (thermopane glas), ii) gehard glas (ESG - veiligheidsglas), iii) gelaagd glas (VSG - veiligheidsglas), en iv) verzilverd glas (spiegels).
(87)
Veiligheidsglas (ESG en VSG) en gelaagd glas zijn substituten uit het oogpunt van de aanbodzijde, aangezien de fabrikanten de productie op korte tijd en zonder noemenswaardige meerkosten kunnen aanpassen aan de verschillende producten. Volgens Duitsland wordt ongeveer 70 tot 80 % van het bewerkt glas voor bouwdoeleinden geproduceerd door fabrikanten die de beide producten, veiligheidsglas en gelaagd glas, tegelijk aanbieden. Voorts zij erop gewezen dat veiligheidsglas zowel als eindproduct alsook als grondstof voor de productie van gelaagd glas verkocht kan worden. Bovendien vinden de verkoop en distributie van veiligheidsglas en gelaagd glas voor de bouwsector vaak gelijktijdig plaats.
(88)
Op basis daarvan zou het onjuist zijn te concluderen dat de relevante productmarkt beperkt moet blijven tot uitsluitend thermopane glas, zoals de concurrenten in hun commentaar hebben gesuggereerd.
(89)
De Commissie wijst erop dat alle drie de aandeelhouders van e-glass, veiligheidsglas (VSG en ESG) en gelaagd glas voor de bouwsector vervaardigen, doch geen technisch glas of glas voor de automobielindustrie.
(90)
Conclusie: De Commissie concludeert dat de relevante productmarkt een deelmarkt is van de niveau 2-markt, namelijk de markt voor veiligheidsglas (VSG en ESG), en voor gelaagd glas voor de bouwsector, met de volgende Prodcom-codes: 26121230 (veiligheidsglas bestaande uit geharde platen, n.e.g.), 26121270 (veiligheidsglas bestaande uit opeengekitte glasplaten, n.e.g.) en 26121330 (meerwandig glas voor isoleringsdoeleinden)
(91)
Volgens punt 7.6. van de MSK 1998 omvat de relevante geografische markt in beginsel de EER of, indien dit niet het geval is, een wezenlijk deel van de EER, voor zover de concurrentievoorwaarden in dat gebied in voldoende mate van die in andere gebieden in de EER kunnen worden onderscheiden. Waar passend kan de relevante markt als een wereldmarkt worden beschouwd.
(92)
Volgens Duitsland moet, net zoals de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1), de markt voor bewerkt floatglas (niveau 2) geacht worden de hele EER te omvatten.
(93)
Concurrenten van e-glass voerden in hun opmerkingen aan dat de markt voor bewerkt glas (niveau 2) nationaal, of zelfs regionaal is, omdat de hoge transportkosten een verderreikende distributie niet mogelijk maken.
(94)
Volgens door Duitsland verstrekte bewijzen, is de klantenbasis van de aandeelhouders van e-glass voor de in de overwegingen 85-90 omschreven relevante markt, groter dan nationaal of regionaal, en bestrijkt zij verschillende gebieden van de EER (31).
(95)
De afzetmarkten vormen concentrische cirkels rond de verschillende productievestigingen en, ondanks relatief hoge transportkosten, wordt bewerkt glas over grote afstanden getransporteerd (32). Deze concentrische cirkels overlappen elkaar en bestrijken gezamenlijk de gehele EER. Bovendien bestaan er in het EER-gebied geen verschillende technische normen of wettelijke handelsbarrières voor bewerkt glas (niveau 2), en wordt ongeveer 20 % van de Duitse productie ingevoerd.
(96)
Overeenkomstig vroegere fusiecontrole- en staatssteunbeschikkingen, gaat de Commissie ervan uit dat de markt voor bewerkt glas (niveau 2) net zoals de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1), als een EER-markt beschouwd moet worden.
(97)
In staatssteunzaak Pilkington/Interpane (N 291/00), SG (2000) D/106264 van 17 augustus 2000, concludeerde de Commissie dat de markt voor VSG en gecoat glas, met inbegrip van isolerende beglazing, de gehele EER omvat.
(98)
In de fusiezaak IV/M/1230 Glaverbel/PPG, luidt overweging 16: „Met betrekking tot de algemene glashandel in de zaak Pilkington-Techint/SIV liet de Commissie de precieze afbakening van de geografische markt open. De Commissie wees erop dat, in het bijzonder, verzilverd glas en gelaagd glas door de grote producenten over grote afstanden getransporteerd worden. Derhalve is het volgens de partijen te rechtvaardigen deze markten eveneens als EU-markten te omschrijven. De partijen voeren aan dat deze conclusie ook geldt voor gehard glas en thermopane glas, omdat alle belangrijke producenten ten minste in de hele EU actief zijn en de marktomstandigheden in de verschillende lidstaten voldoende homogeen zijn. Het onderzoek van de Commissie in onderhavig geval heeft bevestigd dat de markten voor verzilverd glas (spiegels) en gelaagd glas de hele EU omvatten. Voor de andere productmarkten in het segment van de algemene glashandel, zijn de resultaten niet zo eenduidig (vertaling)”.
(99)
Derhalve zou een omschrijving van de geografische niveau 2-markt als een nationale markt, zoals Pilkington in haar opmerkingen heeft gesuggereerd, in tegenspraak zijn met haar eigen verklaring die zij in het kader van het onderzoek in de fusiecontroleprocedure had afgelegd.
(100)
Conclusie: De Commissie komt tot de conclusie dat de geografische markt voor bewerkt glas (niveau 2) in de hoedanigheid van veiligheidsglas en gelaagd glas voor de bouwsector, de gehele EER omvat. Voor de Commissie is er geen reden om ervan uit te gaan dat de geografische markt voor bewerkt glas op een andere wijze moet worden afgebakend dan de markt voor onbewerkt floatglas.
(101)
De Commissie merkt op dat er geen gegevens over de capaciteitsbenutting voor de niveau 2-markt beschikbaar zijn of bestaan. De noodzakelijke informatie over het (jaarlijkse) productievolume en de (jaarlijkse) maximale productiecapaciteit van de fabrieken in de EER die onbewerkt floatglas verwerken tot veiligheidsglas en gelaagd glas voor de bouwsector, is noch bij Eurostat, noch bij onderzoeksinstellingen of brancheverenigingen te vinden.
(102)
Derhalve kan de situatie op het gebied van de productiecapaciteit voor bewerkt glas in de vorm van veiligheidsglas en gelaagd glas voor de bouwsector, volgens de Commissie niet in aanmerking worden genomen bij de beoordeling van de factor mededinging.
(103)
Zoals reeds in overweging 80 vermeld, zal de Commissie, overeenkomstig punt 3.4 van de MSK 1998, wanneer onvoldoende gegevens over de capaciteitsbenutting beschikbaar zijn, aan de hand van de ontwikkeling van de schijnbare consumptie onderzoeken of de investering plaatsvindt in een krimpende markt. Overeenkomstig punt 7.8 van de MSK 1998 wordt de markt voor het betrokken product geacht een krimpende markt te zijn indien gedurende de voorbije vijf jaren de gemiddelde jaarlijkse groei van het schijnbaar verbruik van het betrokken product meer dan 10 % lager was dan het jaargemiddelde van de EER-fabrieksnijverheid als geheel, tenzij er een sterk stijgende tendens is in het relatieve groeipercentage van de vraag naar het product. Een absoluut krimpende markt is een markt waarin het gemiddelde jaarlijks groeipercentage van het schijnbaar verbruik gedurende de laatste vijf jaren negatief is.
(104)
De Commissie beschikt over de volgende gegevens over het schijnbaar verbruik, in termen van waarde, voor de referentieperiode 1997-2002 (bron: COMEXT/Eurostat):
Markt voor bewerkt floatglas (niveau 2) in EUR
Prodcom
1997
2002
Gemiddeld jaarlijks groeipercentage (1997-2002)
26121230 (veiligheidsglas bestaande uit geharde platen, n.e.g.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (Veiligheidsglas bestaande uit opeengekitte glasplaten, n.e.g.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (Meerwandig glas voor isoleringsdoeleinden)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Duitsland heeft volumecijfers verstrekt van de branchevereniging CIPV (34), waaruit blijkt dat de markt voor veiligheidsglas (ESG en VSG) en gelaagd glas in de referentieperiode 1997-2002 groeide met 5,54 %. Deze cijfers over volumes werden omgerekend naar omzetcijfers op basis van de beschikbare informatie over de prijzen van de begunstigde en van prijsramingen. Het gemiddelde groeipercentage in termen van waarde werd berekend op 7,6 % voor de referentieperiode 1997 tot 2002. Dit cijfer is in overeenstemming met de bovenstaande COMEXT/Eurostat-gegevens.
(106)
Het jaarlijks groeipercentage van het schijnbaar verbruik naar waarde van alle betrokken producten (veiligheidsglas in de vorm van VSG en ESG, alsook gelaagd glas), is zowel per land afzonderlijk alsook voor alle landen samen (zie bovenstaande tabel), hoger (35) dan het jaargemiddelde van de EER-fabrieksnijverheid als geheel gedurende dezelfde periode, die met name 4,8 % bedroeg.
(107)
Conclusie: De Commissie komt derhalve tot de conclusie dat de markt voor bewerkt glas zoals hierboven omschreven, geen krimpende markt is en dat de factor mededinging overeenkomstig punt 3.10.1, onder iv) van de MSK 1998, moet worden vastgesteld op 1,0.
(108)
De beoordeling van de bewerkingsmarkt (niveau 2), tezamen met de analyse van de markt voor onbewerkt floatglas (niveau 1), laat zien dat deze markten zich in de referentieperiode 1997-2002 in dezelfde richting ontwikkeld hebben, namelijk met een groeipercentage dat boven het jaargemiddelde van de fabrieksnijverheid ligt. De Commissie wijst erop dat de mededingingsfactor voor beide markten (niveau 1 en 2) is vastgesteld op 1,0, hetgeen betekent dat de mededingingsfactor voor het gehele project eveneens vastgesteld wordt op 1,0 (36).
6.4.2. De factor „Kapitaal/Arbeid”
(109)
De in de oorspronkelijke beschikking van 20 april 2004 beschreven beoordeling van de factor kapitaal/arbeid werd niet in vraag gesteld en was niet het onderwerp van het besluit tot inleiding van de procedure van 20 april 2005. Derhalve wordt hieronder de beoordeling weergegeven zoals deze in de beschikking van 20 april 2004 werd gemaakt en beschreven.
(110)
Overeenkomstig de MSK 1998 heeft de factor kapitaal/arbeid tot doel de toegestane maximale steunintensiteit aan te passen ten gunste van projecten die er daadwerkelijk en beter toe bijdragen de werkloosheid terug te dringen door het scheppen van een relatief hoger aantal nieuwe arbeidsplaatsen of het behoud van bestaande arbeidsplaatsen.
(111)
Volgens de door Duitsland verstrekte informatie zal het project zorgen voor de schepping van 186 langdurige arbeidsplaatsen, die als volgt kunnen worden opgesplitst:
Bedrijfsactiviteit
Direct geschapen arbeidsplaatsen
Administratie
3
Verkoop
4
Productie - management
8
Productie - mengsels/scherven
11
Productie - warme behandeling (hot end)
27
Productie - Bad/afkoeling/koude behandeling
31
Productie - versnijding
1
Productie - opslag/distributie
44
Productie - kwaliteit/laboratorium
9
Technische diensten
38
Stageplaatsen
10
Totaal
186
(112)
Deze ramingen zijn gebaseerd op een vergelijking met een andere fabriek in Saksen-Anhalt, die op het tijdstip van de aanmelding reeds minstens zes jaar actief was en waarvan de floatglasdivisie, met een productie van [...] ton bruto per dag, 187 personen (zonder stagiairs) tewerkstelde. E-glass zal, met een productie van [...] ton bruto per dag, een iets kleiner aantal arbeidsplaatsen dan de vergelijkingsfabriek hebben, omdat bij e-glass bepaalde activiteiten (veiligheid) uitbesteed zullen worden en omdat de modernste technologieën gebruikt zullen worden. De Commissie acht deze cijfers plausibel.
(113)
Subsidiabele investeringskosten van 121 miljoen euro en de schepping van 186 arbeidsplaatsen komen overeen met een waarde van 650 538 euro per arbeidsplaats. Overeenkomstig punt 3.10.2 van de MSK 1998 moet de factor kapitaal/arbeid derhalve worden bepaald op 0,8.
6.4.3. Factor „regionaal effect”
(114)
De in de oorspronkelijke beschikking van 20 april 2004 beschreven beoordeling van de factor regionaal effect werd niet in vraag gesteld en was niet het onderwerp van het besluit tot inleiding van de procedure van 20 april 2005. Derhalve wordt hieronder de beoordeling weergegeven die in de beschikking van 20 april 2004 werd gemaakt en beschreven.
(115)
Bij de factor „regionaal effect” wordt rekening gehouden met de gunstige gevolgen van een nieuwe investering voor de economieën van de ondersteunde gebieden. Volgens de Commissie kan het scheppen van arbeidsplaatsen worden gebruikt als een indicator dat een project bijdraagt tot de ontwikkeling van een gebied. Een kapitaalintensieve investering kan indirect arbeidsplaatsen scheppen in het betrokken ondersteunde gebied en in nabijgelegen ondersteunde gebieden, waarbij in dit verband onder het scheppen van arbeidsplaatsen wordt verstaan, arbeidsplaatsen die rechtstreeks door het project of door de rechtstreekse leveranciers en klanten worden geschapen.
(116)
Het project zal bijdragen tot het indirect scheppen van arbeidsplaatsen op de volgende economische gebieden:
Gebied van economische activiteit
Beweerde indirect geschapen arbeidsplaatsen
Intentie (37)
Te erkennen
Grondstofproductie - soda
24
24
24
Grondstofproductie - zand
10
8
8
Grondstofproductie - dolomiet
2
2
2
Grondstofproductie - kalk
2
2
2
Grondstofproductie - glasscherven
20
15
15
Grondstoftransport - zand, kalk en soda
29
29
29
Grondstoftransport - overige
8
8
8
Transport floatglas
81
81
81
Verdere verwerking (kleine ondernemingen)
30
6
6
Exploitatie en onderhoud van de bevoorradingsinstallaties - stikstof, waterstof
5
-
5
Exploitatie en onderhoud van de bevoorradingsinstallaties - stroom, aardgas (gemeentebedrijven)
3
-
3
Afvalverwijdering
12
12
12
Verpakkingsproducenten
28
28
28
Service, vervangingsonderdelen, onderhoud, reparatie (machines, productie-installaties, kranen, pompen, verwarming, ventilatie, sanitaire uitrusting, elektronica, airconditioning, transport, voertuigen)
60
60
60
Permanente verfwerkzaamheden
1
-
1
Onderhoud/service van computers, communicatiemiddelen en industriële televisiesystemen
8
8
8
Schoonmaakdiensten
5
-
5
Reiniging/Verzorging van externe installaties, Winterdiensten
6
5
5
Bewaking/Veiligheid
12
7
7
Kantine
2
2
2
Toeleveranciers van vervangingsonderdelen en gebruiksgoederen
10
-
0
Totaal
358
297
311
(117)
Voor de activiteiten waarvoor de gecontacteerde ondernemingen intentieverklaringen hebben afgelegd, erkent de Commissie de in deze intentieverklaringen opgenomen cijfers (in totaal 297 arbeidsplaatsen).
(118)
Voor 24 andere arbeidsplaatsen werden geen intentieverklaringen afgelegd. De door Duitsland gegeven verklaringen en cijfers voor deze arbeidsplaatsen lijken evenwel sluitend te zijn. Alleen voor de activiteit „toeleveranciers van vervangingsonderdelen en gebruiksgoederen” bestaat twijfel: de 10 hiervoor gesuggereerde arbeidsplaatsen lijken de Commissie te hoog gegrepen, omdat de levering van vervangingsonderdelen reeds grotendeels vervat lijkt te zijn in de 60 arbeidsplaatsen die vermeld zijn onder de post „service, vervangingsonderdelen, onderhoud, reparatie ...”. Derhalve erkent de Commissie slechts 14 van het totaal van 24 arbeidsplaatsen die niet door intentieverklaringen worden bevestigd, hetgeen neerkomt op een totaal van 311 erkende indirecte arbeidsplaatsen.
(119)
Rekening houdend met het bovenstaande komt de Commissie tot de conclusie dat, in vergelijking met de 186 direct geschapen arbeidsplaatsen, het aantal indirect gecreëerde arbeidsplaatsen sterk zal stijgen (meer dan 100 %). Overeenkomstig punt 3.10.3, onder i), van de MSK 1998, bedraagt de factor regionaal effect derhalve 1,5.
6.4.4. Toegestane maximale steunintensiteit
(120)
Rekening houdend met bovenstaande uiteenzetting en op basis van de door Duitsland verstrekte cijfers is de formule, overeenkomstig de MSK 1998, voor de berekening van de maximale steunintensiteit voor dit project als volgt: 35 % bruto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % bruto, begrensd door het regionaal steunplafond van 35 % bruto.
(121)
De steunintensiteit van maximaal 35 % bruto van de in aanmerking komende investeringskosten, die Duitsland voornemens is aan e-glass toe te kennen, is derhalve verenigbaar met de maximale toelaatbare steunintensiteit die op basis van de MSK 1998 berekend werd.
7. CONCLUSIE
(122)
De aangemelde steunintensiteit van maximaal 35 % bruto, die Duitsland voornemens is toe te kennen ten gunste van e-glass AG, voldoet aan de voorwaarden om als verenigbaar te worden beschouwd met de multisectorale kaderregeling betreffende regionale steun voor grote investeringsprojecten (1998),
HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN:
Artikel 1
De op 20 april 2004 in zaak N 611/03 gegeven beschikking wordt hierbij herroepen.
Artikel 2
De staatssteun van maximaal 35 % bruto van de in aanmerking komende kosten ten gunste van e-glass die Duitsland op 15 december 2003 bij de Commissie heeft aangemeld, is met de gemeenschappelijke markt verenigbaar in de zin van artikel 87, lid 3, onder a), van het EG-Verdrag.
Artikel 3
Deze beschikking is gericht tot de Bondsrepubliek Duitsland.
Gedaan te Brussel, 20 december 2006.