Nařízení Rady (ES) č. 973/2001
ze dne 14. května 2001,
kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 98/392/ES [3] Společenství schválilo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která obsahuje zásady a pravidla pro zachovávání a řízení živých zdrojů v moři. V rámci širších mezinárodních závazků se Společenství podílí na úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách.
(2) Podle rozhodnutí 86/237/EHS [4] je Společenství od 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu, dále jen "úmluva ICCAT".
(3) Vytvořením Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu (dále jen "ICCAT") stanoví úmluva ICCAT rámec pro regionální spolupráci za účelem zachování a řízení zdrojů tuňáků a příbuzných druhů v Atlantickém oceánu a přilehlých mořích a pro přijetí doporučení pro zachování a řízení v oblasti podle úmluvy, která se pro smluvní strany stávají závazná.
(4) ICCAT doporučila řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantickém oceánu a ve Středozemním moři, zejména pokud jde o povolené velikosti a hmotnosti ryb, omezení odlovu v určitých oblastech a obdobích nebo pomocí některých lovných zařízení a o rybolovnou kapacitu. Tato doporučení jsou pro Společenství závazná, a proto by se měla provést.
(5) Některá technická opatření přijatá ICCAT byla zapracována do nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři [5] a nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [6]. V zájmu jasnosti by tato opatření měla být zapracována do tohoto nařízení a příslušné články uvedených nařízení by se měly zrušit.
(6) S přihlédnutím k tradiční rybolovné praxi v některých oblastech by měla být přijata zvláštní ustanovení týkající se odlovu a uchovávání některých druhů tuňáka na palubě.
(7) Rozhodnutím 95/399/ES [7] Společenství schválilo Dohodu o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu. Zřízením Komise pro tuňáky Indického oceánu (dále jen "IOTC") a přijetím doporučení pro zachování a řízení v oblasti působnosti IOTC, která jsou pro smluvní strany závazná, tato dohoda vytváří užitečný rámec pro upevnění mezinárodní spolupráce za účelem zachování a rozumného využívání tuňáků a příbuzných druhů v Indickém oceánu.
(8) IOTC přijala doporučení o technických opatřeních pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Indickém oceánu. Toto doporučení je pro Společenství závazné, a proto by se mělo provést.
(9) Rozhodnutím 1999/337/ES [8] podepsalo Evropské společenství Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů a rozhodnutím 1999/386/ES [9] rozhodlo, že ji až do jejího schválení bude prozatímně používat. Společenství by proto mělo ustanovení této dohody používat.
(10) Mezi cíle uvedené dohody patří postupné snížení vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků ve východním Tichém oceánu košelkovými nevody na úrovně blížící se nule, a to stanovením ročních limitů, a dlouhodobá udržitelnost populací tuňáků v oblasti podle dohody.
(11) Některá ustanovení této dohody byla zapracována do nařízení (ES) č. 850/98. Tato ustanovení by se měla začlenit do tohoto nařízení.
(12) Společenství má rybolovné zájmy ve východním Tichém oceánu a zahájilo postup přistoupení k Meziamerické komisi pro tropické tuňáky (dále "IATTC"). Až do přistoupení a v souladu s povinností spolupracovat s ostatními stranami podílejícími se na řízení a zachování zdrojů v tomto regionu, která vyplývá z Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, by Společenství mělo používat technická opatření přijatá IATTC. Tato opatření by se proto měla zapracovat do právních předpisů Společenství.
(13) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto nařízením se stanoví technická opatření pro zachování, která se vztahují na plavidla plující pod vlajkou členských států a registrovaná ve Společenství, dále jen "rybářská plavidla Společenství", a týkají se odlovu a vykládky některých populací vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze I.
HLAVA I
DEFINICE
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice mořských vod:
a) oblast 1 :
veškeré vody Atlantického oceánu a přilehlých moří spadající do oblasti podle úmluvy ICCAT, jak je definována v článku 1 uvedené úmluvy;
b) oblast 2 :
veškeré vody Indického oceánu spadající do oblasti působnosti dohody o zřízení IOTC, jak je definována v článku 2 uvedené úmluvy;
c) oblast 3 :
veškeré vody východního Tichého oceánu spadající do oblasti definované v článku 3 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
HLAVA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 1
Kapitola 1
Omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení
Článek 3
1. V období od 1. listopadu do 31. ledna se v oblasti popsané v odstavci 2 rybářským plavidlům Společenství zakazuje:
- ukotvovat plovoucí předměty,
- lovit pod umělými předměty,
- lovit pod přírodními předměty,
- lovit s pomocnými plavidly,
- vhazovat do moře umělé plovoucí předměty s bójemi nebo bez nich,
- připevňovat bóje na plovoucí předměty v moři,
- odstraňovat plovoucí předměty a vyčkávat, až se ryby přilákané těmito předměty shromáždí pod plavidlem,
- vléci plovoucí předměty mimo danou oblast.
2. Oblast uvedená v odstavci 1 je vymezena takto:
- jižní hranice na 4o jižní šířky,
- severní hranice na 5o severní šířky,
- západní hranice na 20o západní délky,
- východní hranici tvoří pobřeží Afriky.
3. Plavidlům se zakazuje zahájit nebo pokračovat v rybolovu v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, není-li na palubě přítomen pozorovatel.
4. Do 31. prosince 2002 přijmou členské státy nezbytná opatření, aby byli jmenováni pozorovatelé a aby zajistily, že jsou pozorovatelé přiděleni na palubu všech plavidel, která plují pod jejich vlajkou nebo jsou registrována na jejich území a která hodlají provozovat rybolovné činnosti v oblasti uvedené v odstavci 2.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zajistily, že řádně jmenovaní pozorovatelé zůstanou na palubách rybářských plavidel, na něž byli umístěni, dokud nebudou nahrazeni jinými pozorovateli.
6. Velitel plavidla Společenství, které operuje v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, přijme pozorovatele a během jeho pobytu na palubě s ním bude spolupracovat při plnění jeho úkolů.
Velitel plavidla, které má na palubu přijmout pozorovatele, přijme veškerá rozumná opatření, aby uvedenému pozorovateli usnadnil příchod a odchod. Během pobytu na palubě bude mít určený pozorovatel k dispozici náležité ubytování a pracovní zařízení.
7. Praktické postupy pro odstavce 4, 5 a 6 jsou definovány v příloze II.
8. Nejpozději 1. května každého roku zašlou členské státy Komisi souhrnnou zprávu, v níž vyhodnotí obsah a závěry zpráv pozorovatelů přidělených na plavidla plující pod jejich vlajkou.
9. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období uvedené v odstavci 1, oblast uvedenou v odstavci 2 a pravidla pro přidělování pozorovatelů definovaná v příloze II.
Článek 4
1. Je zakázáno uchovávat na palubě jakékoliv množství tuňáka pruhovaného, tuňáka velkookého nebo tuňáka žlutoploutvého ulovené pomocí košelkových nevodů ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblasti ICES X severně od 36o30' severní šířky nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu (CECAF) severně od 31o severní šířky a východně od 17o30' západní délky nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
2. Je zakázáno uchovávat na palubě tuňáky ulovené pomocí unášených tenatových sítí ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblastech ICES VIII, IX a X nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu v okolí Kanárských ostrovů a Madeiry nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
Článek 5
1. Lov tuňáka obecného kruhovými zatahovacími sítěmi se zakazuje:
- od 1. do 31. května v celém Středozemním moři a od 16. července do 15. srpna ve Středozemním moři s výjimkou Jaderského moře pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně v Jaderském moři,
- od 16. července do 15. srpna v celém Středozemním moři a od 1. do 31. května v Jaderském moři pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně ve Středozemním moři s výjimkou moře Jaderského.
Členské státy zajistí, aby se na veškerá plavidla, která plují pod jejich vlajkami nebo jsou registrována na jejich území, vztahovala uvedená pravidla.
Pro účely tohoto nařízení se jižní hranice Jaderského moře nachází na přímce, která spojuje albánsko-řeckou hranici a mys Santa Maria di Leuca.
2. V období od 1. do 30. června je při lovu tuňáka obecného ve Středozemním moři zakázáno používat při rybolovných činnostech letadla nebo vrtulníky.
3. V období od 1. června do 31. července každého roku je zakázáno lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři pomocí povrchových dlouhých lovných šňůr z plavidel delších než 24 m. Použitelná délka je délka stanovená ICCAT, která je uvedena v příloze III.
4. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období a oblasti definované v tomto odstavci a délku plavidel definovanou v příloze III.
Kapitola 2
Minimální velikost
Článek 6
1. Vysoce stěhovavé druhy se považují za podměrečné, jsou-li jejich rozměry menší než minimální rozměry uvedené pro příslušné druhy v příloze IV.
2. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise rozměry stanovené v příloze IV změnit.
Článek 7
1. Podměrečné ryby vysoce stěhovavých druhů nesmějí být uchovávány na palubě nebo překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, prodány nebo uvedeny na trh. Tyto druhy musejí být neprodleně vhozeny zpět do moře.
Předcházející pododstavec se však nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV, které byly uloveny náhodou a které celkem nepředstavují více než 15 % vyloženého množství, vyjádřeno počtem jedinců. U tuňáka obecného se tato povolená odchylka nevztahuje na ryby, které váží méně než 3,2 kg.
2. Propouštění podměrečných ryb vysoce stěhovavých druhů pocházejících ze třetích zemí do volného oběhu nebo jejich uvádění na trh ve Společenství se zakazuje.
Článek 8
Velikost vysoce stěhovavého druhu se změří v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 850/98.
Kapitola 3
Omezení počtu plavidel
Článek 9
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 [11] Rada stanoví počet a celkovou kapacitu v hrubé registrované prostornosti (BRT) rybářských plavidel Společenství, která jsou delší než 24 metrů a loví tuňáka velkookého jako cílový druh. Tyto údaje se stanoví jako průměrný počet a kapacita v BRT rybářských plavidel Společenství, která v období 1991-1992 lovila v oblasti 1 tuňáka velkookého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 tuňáka velkookého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 2090/98 [12].
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet a kapacitu vyjádřenou v BRT stanovenou v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů a jako cílový druh loví tuňáka velkookého. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 31. srpna každého roku.
6. Seznam uvedený v odstavci 5 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jméno a adresu majitele (majitelů) plavidla.
Článek 10
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 Rada stanoví počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu loví tuňáka křídlatého jako cílový druh. Počet plavidel se stanoví jako průměrný počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu v období 1993-1995 lovila tuňáka křídlatého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 v severním Atlantickém oceánu tuňáka křídlatého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2090/98.
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet plavidel stanovený v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku zašlou členské státy Komisi seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a provozují cílený rybolov tuňáka křídlatého v severním Atlantickém oceánu. Do 31. prosince 2001 se na tento seznam nezapíší žádná rybářská plavidla, která provozují jiný průzkumný rybolov než pomocí unášených tenatových sítí. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. května každého roku.
Kapitola 4
Další opatření
Článek 11
Členské státy mohou podporovat používání návazců, složených z jednoho provazce, na otočných úchytech, aby se usnadnilo vyprošťování živých marlínů modrých a plachetníků bílých.
Článek 12
Odchylně od článku 31 nařízení (ES) č. 850/98 je povoleno používat k lovu tuňáka a žraloka velikého (Cetorhinus maximus) ve Skagerraku a Kattegatu elektrický proud nebo harpunová děla.
HLAVA III
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 2
Článek 13
1. Do 15. června každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů, plují pod jejich vlajkou a během předcházejícího roku lovila v oblasti 2 tuňáka velkookého, tuňáka křídlatého a tuňáka pruhovaného. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. června každého roku.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jména a adresy majitele, provozovatele nebo pronajimatele plavidla.
HLAVA IV
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 3
Článek 14
1. Pouze rybářským plavidlům Společenství, která operují za podmínek stanovených v Dohodě o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým byl přidělen DML, je povoleno při lovu tuňáka žlutoploutvého v oblasti 3 používat košelkové nevody ke kruhovým zátahům na hejna nebo skupiny delfínů.
2. "DML" se rozumí hranice úmrtnosti delfínů stanovená v článku 5 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
Článek 15
1. Do 15. září každého roku zašlou členské státy Komisi:
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jejichž nosnost je vyšší než 363 tun (400 čistých tun), která žádala o DML pro celý následující rok,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a pravděpodobně budou v dané oblasti v průběhu následující roku operovat,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a která žádala o DML pro první nebo druhou polovinu následujícího roku,
- pro každé plavidlo, které žádá o DML, osvědčení, které potvrzuje, že uvedené plavidlo mělo náležité zařízení a vybavení pro ochranu delfínů a že jeho velitel dokončil schválený vzdělávací kurz o metodách záchrany a vyprošťování delfínů.
2. Členský stát zajistí, že žádosti o DML jsou v souladu s podmínkami Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC.
3. Komise seznamy přezkoumá a zajistí, že jsou v souladu s ustanoveními Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC, a zašle je řediteli IATTC.
Pokud se při přezkoumání ukáže, že žádosti nesplňují podmínky uvedené v tomto odstavci, Komise příslušný členský stát neprodleně informuje, že celou žádost nebo její část nemůže řediteli IATTC zaslat, přičemž uvede důvody.
4. Komise zašle každému členskému státu celkový DML, který se rozdělí mezi plavidla plující pod jeho vlajkou.
5. Do 15. ledna každého roku oznámí každý členský stát Komisi, jak rozdělil DML mezi plavidla, která plují pod jeho vlajkou.
6. Do 1. února každého roku zašle Komise řediteli IATTC seznam a rozpis rozdělení DML mezi rybářská plavidla Společenství.
Článek 16
1. Plavidla, která loví pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem, nesmějí používat pomocná plavidla.
2. Překládka ryb na jiná plavidla na moři se zakazuje.
HLAVA V
OBECNĚ POUŽÍVANÁ USTANOVENÍ
Článek 17
1. Používání košelkových nevodů pro kruhové zátahy na hejna nebo skupiny mořských savců se s výjimkou plavidel uvedených v článku 4 zakazuje.
2. Odstavec 1 se vztahuje na všechna plavidla, která plují pod vlajkou členského státu nebo jsou registrována v členském státě, a to ve všech vodách.
HLAVA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Opatření, která se mají učinit na základě čl. 3 odst. 9, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 2, se přijmou postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 19
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 17 nařízení (EHS) č. 3760/92.
2. V případě odkazu na tento odstavec se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Lhůta uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na tři měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 20
1. Články 24, 33 a 41 nařízení (ES) č. 850/98 a údaje v příloze XII uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, se zrušují.
2. Články 3a a 5a nařízení (ES) č. 1626/94, údaje v příloze IV uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, a příloha V uvedeného nařízení se zrušují.
3. Odkazy na uvedená nařízení, články a přílohy se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 21
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. května 2001.
Verordening (EG) nr. 973/2001 van de Raad
van 14 mei 2001
tot vaststelling van technische maatregelen voor de instandhouding van bepaalde over grote afstanden trekkende visbestanden
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 37,
Gezien het voorstel van de Commissie(1),
Gezien het advies van het Europees Parlement(2),
Overwegende hetgeen volgt:
(1) De Gemeenschap heeft bij Besluit 98/392/EG(3) het Verdrag van de Verenigde Naties inzake het Recht van de Zee goedgekeurd, dat bepaalde principes en regels voor de instandhouding en het beheer van de levende rijkdommen van de zee bevat. De Gemeenschap neemt in het kader van haar ruimere internationale verplichtingen deel aan de inspanningen die worden geleverd in internationale wateren om de visbestanden in stand te houden.
(2) De Gemeenschap is sinds 14 november 1997, ingevolge Besluit 86/237/EEG(4), verdragsluitende partij bij het Internationaal Verdrag voor de Instandhouding van Atlantische Tonijnen, hierna het ICCAT-Verdrag genoemd.
(3) Bij het ICCAT-Verdrag is een kader vastgesteld voor de regionale samenwerking op het gebied van de instandhouding en het beheer van de bestanden van tonijnachtigen en aanverwante soorten in de Atlantische Oceaan en de aangrenzende zeeën, via de oprichting van een Internationale Commissie voor de Instandhouding van Tonijnachtigen in de Atlantische Oceaan, hierna "de ICCAT" genoemd, en de vaststelling van aanbevelingen voor de instandhouding en het beheer in het verdragsgebied, die voor de verdragsluitende partijen verbindend worden.
(4) De ICCAT heeft een aantal technische maatregelen aanbevolen voor bepaalde bestanden van over grote afstanden trekkende vissen in de Atlantische Oceaan en de Middellandse Zee, met name voor de toegestane maten en gewichten van de vissen die mogen worden gevangen, de beperkingen op de vangsten in bepaalde zones of in bepaalde periodes of met bepaalde vistuigen, en de beperkingen van de capaciteit. Deze aanbevelingen zijn voor de Gemeenschap bindend en moeten dus ten uitvoer worden gelegd.
(5) Sommige technische maatregelen die door de ICCAT zijn aangenomen zijn omgezet in Verordening (EG) nr. 1626/94 van de Raad van 27 juni 1994 houdende technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden in de Middellandse Zee(5) en in Verordening (EG) nr. 850/98 van de Raad van 30 maart 1998 voor de instandhouding van de visbestanden via technische maatregelen voor de bescherming van jonge exemplaren van mariene organismen(6). Duidelijkheidshalve moeten deze maatregelen worden samengebracht in de onderhavige verordening en moeten de betrokken artikelen derhalve worden geschrapt in de vorenvermelde verordeningen.
(6) Om rekening te houden met de visserijtradities in bepaalde zones, moeten specifieke bepalingen worden vastgesteld voor de vangst en de bewaring aan boord van sommige soorten tonijnachtigen.
(7) De Gemeenschap heeft bij Besluit 95/399/EG(7) de Overeenkomst tot oprichting van de Commissie voor de Tonijnvisserij in de Indische Oceaan goedgekeurd. Bij deze overeenkomst wordt een adequaat kader voor het versterken van de internationale samenwerking met het oog op de instandhouding en het verantwoorde gebruik van tonijn en verwante vissoorten in de Indische Oceaan ingesteld, via de oprichting van de Commissie voor de Tonijnvisserij in de Indische Oceaan, hierna "de IOTC" genoemd, en de vaststelling van aanbevelingen op het gebied van de instandhouding en het beheer in het bevoegdheidsgebied van de IOTC, die voor de overeenkomstsluitende partijen bindend worden.
(8) De IOTC heeft een aanbeveling aangenomen die voorziet in technische maatregelen voor bepaalde bestanden van over grote afstanden trekkende vissoorten in de Indische Oceaan. Deze aanbeveling is voor de Gemeenschap bindend en moet dus door haar ten uitvoer worden gelegd.
(9) De Gemeenschap heeft bij Besluit 1999/337/EG(8) de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen ondertekend en heeft bij Besluit 1999/386/EG(9) besloten deze overeenkomst, in afwachting van de goedkeuring ervan, voorlopig toe te passen. De Gemeenschap moet derhalve de bepalingen van deze overeenkomst toepassen.
(10) Een van de doelstellingen van deze overeenkomst is de incidentele dolfijnsterfte bij de tonijnvisserij met ringzegens in het oostelijk deel van de Stille Oceaan tot vrijwel nul te reduceren via het vaststellen van jaarlijkse limieten, en de duurzaamheid van de tonijnbestanden in het overeenkomstgebied op lange termijn te waarborgen.
(11) Sommige bepalingen van deze overeenkomst zijn omgezet in Verordening (EG) nr. 850/98. Het is wenselijk ze in de onderhavige verordening op te nemen.
(12) De Gemeenschap heeft visserijbelangen in het oostelijk deel van de Stille Oceaan en heeft de procedure voor toetreding tot de Inter-Amerikaanse Commissie voor Tropische Tonijn, hierna "de IATTC" genoemd, ingeleid. In afwachting van de toetreding en overeenkomstig de verplichting om met de andere bij het beheer en de instandhouding van de visbestanden in dit gebied betrokken partijen samen te werken, welke verplichting voortvloeit uit het Verdrag van de Verenigde Naties inzake het Recht van de Zee, moeten de door de IATTC aangenomen technische maatregelen worden toegepast. Deze maatregelen moeten dus in Gemeenschapsrecht worden omgezet.
(13) De voor de uitvoering van deze verordening vereiste maatregelen zijn vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie verleende uitvoeringsbevoegdheden(10),
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Bij deze verordening worden technische instandhoudingsmaatregelen vastgesteld die gelden voor de vaartuigen die de vlag van de lidstaten voeren en in de Gemeenschap zijn geregistreerd, hierna "communautaire vissersvaartuigen" genoemd, en die betrekking hebben op de vangst en de aanvoer van vissen van over grote afstanden trekkende soorten als bedoeld in bijlage I.
TITEL I
DEFINITIES
Artikel 2
Voor de toepassing van deze verordening gelden voor de zeewateren de volgende definities:
a) Gebied 1
Alle wateren van de Atlantische Oceaan en de aangrenzende zeeën die zijn gelegen binnen het ICCAT-Verdragsgebied als omschreven in artikel 1 van het ICCAT-Verdrag.
b) Gebied 2
Alle wateren van de Indische Oceaan die zijn gelegen binnen het IOTC-Verdragsgebied als omschreven in artikel 2 van het IOTC-Verdrag.
c) Gebied 3
Alle wateren van het oostelijk deel van de Stille Oceaan die zijn gelegen binnen het gebied als omschreven in artikel 3 van de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen.
TITEL II
TECHNISCHE MAATREGELEN VAN TOEPASSING IN GEBIED 1
Hoofdstuk 1
Beperkingen op het gebruik van bepaalde soorten vaartuigen en vistuigen
Artikel 3
1. In de periode van 1 november tot en met 31 januari is het communautaire visservaartuigen in het in lid 2 bedoelde gebied verboden:
- drijvende voorwerpen te water te laten,
- onder kunstmatige voorwerpen te vissen,
- onder natuurlijke voorwerpen te vissen,
- met hulpvaartuigen te vissen,
- kunstmatige drijvende voorwerpen, al dan niet met boeien, in zee te gooien,
- boeien te plaatsen op in zee gevonden drijvende voorwerpen,
- drijvende voorwerpen uit het water te halen en te wachten tot de daaronder verscholen vissen zich onder het schip verzamelen,
- drijvende voorwerpen naar buiten het gebied te trekken.
2. Het in lid 1 bedoelde gebied is:
- ten zuiden begrensd door de breedtegraad 4°ZB,
- ten noorden begrensd door de breedtegraad 5°NB,
- ten westen begrensd door de lengtegraad 20°WL,
- ten oosten begrensd door de Afrikaanse kust.
3. Het is verboden in het gebied en tijdens de periode als bedoeld in de leden 1 en 2 een visserijactiviteit te beginnen of voort te zetten indien er geen waarnemer aan boord is.
4. De lidstaten treffen vóór 31 december 2002 de nodige maatregelen om waarnemers te benoemen en om ervoor te zorgen dat deze aan boord worden genomen op alle vaartuigen die hun vlag voeren of die op hun grondgebied zijn geregistreerd en die op het punt staan in het in lid 2 bedoelde gebied visserijactiviteiten te gaan uitoefenen.
5. Onverminderd lid 4, treffen de lidstaten de nodige maatregelen om te garanderen dat de naar behoren benoemde waarnemers aan boord blijven van de vissersvaartuigen waaraan ze zijn toegewezen, totdat ze door andere waarnemers worden afgelost.
6. De kapitein van een communautair vaartuig dat in de in lid 1 bedoelde periode en het in lid 2 bedoelde gebied vist, neemt de waarnemer aan boord en helpt hem bij de uitoefening van zijn taak tijdens zijn verblijf aan boord.
De kapitein van een vaartuig dat is aangewezen om een waarnemer aan boord te nemen, neemt alle redelijke voorzorgen om het aan boord komen en het van boord gaan van deze waarnemer te vergemakkelijken. Tijdens zijn verblijf aan boord beschikt de waarnemer over een passende verblijf- en werkplaats.
7. De praktische uitvoering van de leden 4, 5 en 6 staat omschreven in bijlage II.
8. De lidstaten dienen uiterlijk op 1 mei van elk jaar bij de Commissie een algemeen verslag in waarin de inhoud en de conclusies van de verslagen van de waarnemers die op de vaartuigen die hun vlag voeren zijn ingezet, worden geëvalueerd.
9. De in lid 1 bedoelde periode, het in lid 2 bedoelde gebied en de in bijlage II vastgestelde bepalingen betreffende de indienstneming van de waarnemers kunnen door de Commissie worden gewijzigd overeenkomstig de, voor de Gemeenschap verplicht geworden, aanbevelingen van de ICCAT en volgens de procedure van artikel 19, lid 2.
Artikel 4
1. Het is verboden hoeveelheden gestreepte tonijn, grootoogtonijn en geelvintonijn die met ringzegens zijn gevangen in de wateren die onder de soevereiniteit of de jurisdictie van Portugal vallen in ICES-deelgebied X ten noorden van de breedtegraad 36°30' NB of in de CECAF-gebieden ten noorden van de breedtegraad 31°NB en ten oosten van de lengtegraad 17°30' WL aan boord te houden of in de genoemde gebieden met de genoemde vistuigen op deze soorten te vissen;
2. Het is verboden met drijfnetten in de wateren die onder de soevereiniteit of de jurisdictie van Spanje of van Portugal vallen in ICES-deelgebieden VIII, IX of X of in de CECAF-gebieden, rond de Canarische eilanden en Madeira, gevangen tonijn aan boord te houden, of in de genoemde gebieden met de genoemde vistuigen op deze soorten te vissen.
Artikel 5
1. Het is verboden met ringzegens te vissen op blauwvintonijn
- van 1 tot en met 31 mei in de gehele Middellandse Zee en van 16 juli tot en met 15 augustus in de Middellandse Zee, met uitzondering van de Adriatische Zee voor vaartuigen die uitsluitend of voornamelijk in de Adriatische Zee vissen,
- van 16 juli tot en met 15 augustus in de gehele Middellandse Zee en van 1 tot en met 31 mei in de Adriatische Zee voor de vaartuigen die uitsluitend of voornamelijk in de Middellandse Zee, met uitzondering van de Adriatische Zee, vissen.
De lidstaten zien erop toe dat de bovenvermelde regels worden toegepast ten aanzien van alle vaartuigen die hun vlag voeren of die op hun grondgebied zijn geregistreerd.
Voor deze verordening wordt de zuidelijke grens van de Adriatische Zee gevormd door een lijn die de Grieks-Albanese grens verbindt met Capo Santa Maria di Leuca.
2. Het is verboden in de periode van 1 tot en met 30 juni bij de visserij op blauwvintonijn in de Middellandse Zee gebruik te maken van vliegtuigen of helikopters.
3. Het is verboden in de Middellandse Zee met de drijvende beug op blauwvintonijn te vissen met vaartuigen van meer dan 24 meter in de periode van 1 juni tot en met 31 juli van elk jaar. Voor de bepaling van de lengte van het vaartuig moet worden uitgegaan van de definitie die is vastgesteld door de ICCAT en die is opgenomen in bijlage III.
4. De definitie van de in dit artikel genoemde periodes en gebieden en de lengte van de vaartuigen als bepaald in bijlage III kunnen door de Commissie volgens de procedure van artikel 19, lid 2, worden gewijzigd overeenkomstig de voor de Gemeenschap verplicht geworden aanbevelingen van de ICCAT.
Hoofdstuk 2
Minimummaten
Artikel 6
1. Een over grote afstanden trekkende vissoort wordt geacht ondermaats te zijn indien de afmetingen ervan kleiner zijn dan de in bijlage IV voor de betrokken soorten vastgestelde minimummaten.
2. De in bijlage IV bepaalde minimummaten kunnen door de Commissie volgens de procedure van artikel 19, lid 2, worden gewijzigd overeenkomstig de voor de Gemeenschap verplicht geworden aanbevelingen van de ICCAT.
Artikel 7
1. Het is verboden ondermaatse vissen van over grote afstanden trekkende soorten aan boord te houden, over te laden, aan te landen, te vervoeren, op te slaan, ten toon te stellen met het oog op de verkoop, te koop aan te bieden, te verkopen en te verhandelen. Deze vissen moeten onmiddellijk weer overboord worden gezet.
De vorige alinea is echter niet van toepassing bij vangsten aan vissen van de in bijlage IV genoemde soorten, op voorwaarde dat ze in aantal niet meer dan 15 % van de aanlandingen uitmaken. Voor blauwvintonijn geldt die tolerantiewaarde niet voor exemplaren van minder dan 3,2 kg.
2. Het is verboden in de Gemeenschap ondermaatse vissen van over grote afstanden trekkende soorten in het vrije verkeer te brengen of te verhandelen.
Artikel 8
De afmeting van een vis van een over een grote afstanden trekkende soort wordt bepaald zoals aangegeven in artikel 18 van Verordening (EG) nr. 850/98.
Hoofdstuk 3
Beperking van het aantal vaartuigen
Artikel 9
1. De Raad stelt volgens de procedure van artikel 8, lid 4, onder i), van Verordening (EEG) nr. 3760/92(11), het aantal en de totale capaciteit, uitgedrukt in brutoregisterton (BRT), vast van de communautaire vissersvaartuigen met een lengte van meer dan 24 meter die op grootoogtonijn als doelsoort vissen. Voor deze vaststelling wordt uitgegaan van het gemiddeld aantal en de capaciteit, uitgedrukt in BRT, van de communautaire vissersvaartuigen die in de periode 1991/1992 in dat gebied op grootoogtonijn als doelsoort hebben gevist.
2. De lidstaten delen de Commissie uiterlijk op 31 januari van elk jaar de lijst mee van alle vaartuigen die hun vlag voeren en die op hun grondgebied zijn geregistreerd, die voornemens zijn in de loop van het jaar in gebied 1 op grootoogtonijn als doelsoort te gaan vissen.
3. In de lijsten wordt het intern nummer van het communautair gegevensbestand vermeld dat overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2090/98 van de Commissie(12) aan het vaartuig is toegekend.
4. Op basis van de door de lidstaten overeenkomstig de leden 2 en 3 verstrekte gegevens kan de Raad, volgens de procedure van artikel 8, lid 4, onder ii), van Verordening (EG) nr. 3760/92, het aantal en de capaciteit, uitgedrukt in BRT en bepaald overeenkomstig artikel 1, over de lidstaten verdelen.
5. Elke lidstaat deelt de Commissie vóór 15 augustus van elk jaar de lijst mee van de vissersvaartuigen met een lengte over alles van meer dan 24 meter die zijn vlag voeren en die op grootoogtonijn als doelsoort vissen. De Commissie deelt deze gegevens vóór 31 augustus van elk jaar mee aan het secretariaat van de ICCAT.
6. De in lid 5 bedoelde lijst bevat de volgende gegevens:
- naam van het vaartuig, registratienummer,
- de vorige vlaggenstaat (in voorkomend geval),
- de internationale radioroepnaam (in voorkomend geval),
- vaartuigtype, lengte en BRT,
- naam en adres van de reder(s).
Artikel 10
1. De Raad stelt volgens de procedure van artikel 8, lid 4, onder i), van Verordening (EEG) nr. 3760/92, het aantal communautaire vissersvaartuigen vast die op Noord-Atlantische witte tonijn als doelsoort vissen. Het aantal vaartuigen wordt vastgesteld op basis van de communautaire vissersvaartuigen die in de periode 1993-1995 op Noord-Atlantische witte tonijn als doelsoort hebben gevist.
2. De lidstaten delen de Commissie uiterlijk op 31 januari van elk jaar de lijst mee van alle vaartuigen die hun vlag voeren en die op hun grondgebied zijn geregistreerd, die voornemens zijn in de loop van het jaar in gebied 1 op Noord-Atlantische witte tonijn als doelsoort te gaan vissen.
3. In de lijsten wordt het intern nummer van het communautair gegevensbestand vermeld dat overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2090/98 aan het vaartuig is toegekend.
4. Op basis van de door de lidstaten overeenkomstig de leden 2 en 3 verstrekte gegevens kan de Commissie, volgens de procedure van artikel 8, lid 4, onder ii), van Verordening (EG) nr. 3760/92, het aantal vaartuigen, bepaald overeenkomstig lid 1, over de lidstaten verdelen.
5. Elke lidstaat deelt de Commissie vóór 15 mei van elk jaar de lijst mee van de vaartuigen die zijn vlag voeren en die deelnemen aan de gerichte visserij op Noord-Atlantische witte tonijn. In deze lijst worden tot en met 31 december 2001 de vissersvaartuigen die een experimentele visserij als alternatief voor het gebruik van drijfnetten beoefenen, niet opgenomen. De Commissie deelt deze gegevens vóór 30 mei van elk jaar mee aan het secretariaat van de ICCAT.
Hoofdstuk 4
Overige maatregelen
Artikel 11
De lidstaten kunnen het gebruik van sneuen in monofilamentdraad op de wartels aanmoedigen, teneinde het gemakkelijker te maken om levende blauwe en witte marlijn vrijwillig overboord te zetten.
Artikel 12
In afwijking van artikel 31 van Verordening (EG) nr. 850/98 is het gebruik van elektrische stroom of harpoenkanonnen voor de vangst van tonijn en reuzenhaai (Cetorhinus maximus) in het Skagerrak en het Kattegat toegestaan.
TITEL III
TECHNISCHE MAATREGELEN VAN TOEPASSING IN GEBIED 2
Artikel 13
1. Elke lidstaat deelt de Commissie vóór 15 juni van elk jaar de lijst mee van de vissersvaartuigen met een lengte over alles van meer dan 24 meter die zijn vlag voeren en die in het voorgaande jaar in gebied 2 op grootoogtonijn, geelvintonijn en gestreepte tonijn hebben gevist. De Commissie deelt deze gegevens vóór 30 juni van elk jaar mee aan het secretariaat van de IOTC.
2. De in lid 1 bedoelde lijst moet de volgende gegevens bevatten:
- naam van het vaartuig - registratienummer,
- de vorige vlaggenstaat (in voorkomend geval),
- de internationale radioroepnaam (in voorkomend geval),
- vaartuigtype, lengte en BRT,
- naam en adres van de reder, gezagvoerder of bevrachter.
TITEL IV
TECHNISCHE MAATREGELEN VAN TOEPASSING IN GEBIED 3
Artikel 14
1. Alleen communautaire vissersvaartuigen die vissen overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgesteld in de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen en die beschikken over een DSL mogen scholen of groepen dolfijnen met ringzegens insluiten bij het vissen op geelvintonijn in gebied 3.
2. Onder "DSL" wordt verstaan de dolfijnsterftelimiet als bepaald in het artikel van de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen.
Artikel 15
1. De lidstaten delen de Commissie vóór 15 september van elk jaar de volgende gegevens mee:
- de lijst van de vaartuigen die hun vlag voeren en waarvan het laadvermogen groter is dan 363 metrieke ton (400 ton netto) en die een DSL hebben gevraagd voor het gehele volgende jaar;
- een lijst van de vaartuigen die hun vlaggen voeren die in de loop van het volgende jaar misschien in het gebied zullen gaan vissen;
- een lijst van de vaartuigen die hun vlag voeren die een DSL hebben gevraagd voor de eerste of de tweede helft van het volgende jaar;
- voor elk vaartuig dat een DSL aanvraagt, een certificaat waaruit blijkt dat het vaartuig beschikte over alle voor de bescherming van dolfijnen vereiste vistuigen en apparatuur en dat de kapitein een erkende opleiding heeft gevolgd in de techniek van het opnieuw overboord zetten en het redden van dolfijnen.
2. De lidstaten verifiëren of de aanvragen van DSL's voldoen aan de voorwaarden die zijn bepaald in de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen en in de door de IATTC aangenomen instandhoudingsmaatregelen.
3. De Commissie onderzoekt de lijsten en de overeenstemming ervan met de bepalingen van de Overeenkomst inzake het internationale programma voor het behoud van dolfijnen en van de door de IATTC aangenomen instandhoudingsmaatregelen en deelt ze mee aan de directeur van de IATTC.
Indien bij het onderzoek van een aanvraag door de Commissie blijkt dat deze aanvraag niet voldoet aan de in dit lid bepaalde voorwaarden, deelt de Commissie de betrokken lidstaat onmiddellijk mee dat zij de aanvraag of een deel ervan niet aan de directeur van de IATTC kan doorzenden, en deelt zij hem de redenen hiervoor mee.
4. De Commissie deelt elke lidstaat de totale DSL mee die over de vaartuigen die zijn vlag voeren moet worden verdeeld.
5. De lidstaten delen vóór 15 januari van elk jaar aan de Commissie de verdeling van de DSL's over de vaartuigen die hun vlag voeren, mee.
6. De Commissie deelt vóór 1 februari van elk jaar aan de directeur van de IATTC de lijst en de verdeling van de DSL's over de communautaire vissersvaartuigen mee.
Artikel 16
1. Het gebruik van hulpvaartuigen ter ondersteuning van vaartuigen die vissen met behulp van visaggregerende voorzieningen is verboden.
2. Er mag geen vis op zee worden overgeladen.
TITEL V
ALGEMENE TOEPASSINGSBEPALING
Artikel 17
1. Het is verboden scholen of groepen zeezoogdieren met ringzegens in te sluiten, behalve voor de in artikel 14 bedoelde vaartuigen.
2. Lid 1 is van toepassing in alle wateren op alle vaartuigen die de vlag voeren van een lidstaat of zijn geregistreerd in een lidstaat.
TITEL VI
SLOTBEPALINGEN
Artikel 18
De maatregelen die vereist zijn uit hoofde van artikel 3, lid 9, artikel 5, lid 4 en artikel 6, lid 2, worden vastgesteld volgens de regelgevingsprocedure van artikel 19, lid 2.
Artikel 19
1. De Commissie wordt bijgestaan door het bij artikel 17 van Verordening (EEG) nr. 3760/92 ingestelde comité.
2. Wanneer naar dit lid wordt verwezen, zijn de artikelen 5 en 7 van Besluit 1999/468/EG van toepassing.
De in artikel 5, lid 6, van Besluit 1999/468/EG bedoelde periode wordt vastgesteld op drie maanden.
3. Het comité neemt zijn reglement van orde aan.
Artikel 20
1. De artikelen 24, 33 en 41 van Verordening (EG) nr. 850/98 en de vermeldingen betreffende blauwvintonijn en zwaardvis in bijlage XII worden geschrapt.
2. De artikelen 3 bis en 5 bis van Verordening (EG) nr. 1626/94 en de vermeldingen betreffende blauwvintonijn en zwaardvis in bijlage IV, alsmede bijlage V, worden geschrapt.
3. De verwijzingen naar voornoemde verordeningen en voornoemde artikelen en bijlagen worden geacht te zijn gedaan naar de onderhavige verordening en moeten worden gelezen overeenkomstig de in bijlage V opgenomen concordantietabel.
Artikel 21
Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 14 mei 2001.