ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. listopadu 2006,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska
(2006/781/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 11. ledna 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 29. listopadu 2005 podala Pracovní skupina proti nekalým obchodním praktikám v Evropě (dále jen „TUBE“ nebo „žadatel“) jménem dvou výrobců (dále jen „žádající výrobci“), a to AB Ekranas (dále jen „Ekranas“) a Ecimex Group A.S. (dále jen „Ecimex“), kteří představují významný podíl celkové výroby barevných televizních obrazovek ve Společenství. Podnět obsahoval evidentní důkazy o dumpingu barevných televizních obrazovek pocházejících z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně oznámila žadateli, výrobcům ve Společenství uvedeným v podnětu, ostatním známým výrobcům ve Společenství, orgánům dotčených vyvážejících zemí, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, jakož i sdružením, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žádající výrobci, ostatní výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a uživatelé vyjádřili své stanovisko. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k předpokládanému vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nezbytný, a pokud ano, aby mohla vybrat vzorek, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související z dotčeným výrobkem v období od 1. ledna do 31. prosince 2005 tak, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Ve lhůtě stanovené k tomuto účelu se přihlásili a požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v ČLR. Komise rozhodla, že v daném případě není výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR.
(9)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník obdržela od dvou vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce v Koreji, v Malajsii a v Thajsku, od jednoho dovozce do Společenství, který je ve spojení s jedním z čínských vývozců a s korejským vývozcem, od jednoho obchodníka se sídlem v jiné zemi, než jsou dotčené země nebo Společenství, který je ve spojení s jedním čínským vývozcem, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho uživatele ve Společenství, který není ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství
-
AB Ekranas, Panevezys, Litva a společnost, která je s touto společností ve spojení, Farimex S.A., Ženeva, Švýcarsko,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polsko, (dále jen „Thomson“);
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
vyvážející výrobce v Koreji
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Soul;
d)
vyvážející výrobce v Malajsii
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemsko).
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů souvisejících s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou barevné televizní obrazovky, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, pocházející z ČLR, Koreje, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99.
(13)
Dotčený výrobek může mít úhlopříčku obrazovky (tj. aktivní části obrazovky měřenou v přímé linii) jakékoli velikosti, poměr šířka/výška jakékoli hodnoty a rozteč (tj. rozestup mezi dvěma čarami stejné barvy ve středu obrazovky) nejméně 0,4 mm. Výrobky mohou být dále specifikovány plochostí obrazovky: vypouklé obrazovky (včetně poloplochých/pravoúhlých), ploché obrazovky a úplně ploché („real flat“) nebo ploché tenké („flat-slim“) obrazovky. Mohou fungovat na frekvenci 50, 60 nebo 100 Hz. Tyto výrobky se používají hlavně (ne však výhradně) v barevných televizorech.
(14)
Dotčený výrobek se obvykle označuje jako 14palcové, 15palcové, 20palcové atd. obrazovky podle úhlopříčky obrazovky a při uvádění na trh se rozměry udávají v palcích. Na trhu se obvykle prodává jako hotová obrazovka, což je případ žádajících výrobců ve Společenství. Někteří vyvážející výrobci však prodávají barevné televizní obrazovky před dokončením, tj. bez jednoho či několika dílů, zejména vychylovací cívky. V těchto případech se barevné televizní obrazovky označují jako „holé“ obrazovky. Šetření prokázalo, že tyto obrazovky již mají základní fyzikální a technické vlastnosti jako hotové barevné televizní obrazovky. S hotovými barevnými televizními obrazovkami proto představují jeden výrobek.
2. Obdobný výrobek
(15)
Mezi základními fyzikálními a technickými vlastnostmi a užitím dotčeného výrobku a barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných na příslušných domácích trzích v ČLR, Koreji, Thajsku a Malajsii, která rovněž sloužila jako analogická země, jakož i barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, neexistují žádné rozdíly.
(16)
Tyto výrobky se proto považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.
(18)
O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Žádost o statut tržního hospodářství podala rovněž společnost se sídlem v ČLR, která je ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců a která se podílí na výrobě dotčeného výrobku. Je obvyklou praxí Komise zjišťovat, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje celá skupina společností ve spojení. U těchto tří společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
(19)
Šetření odhalilo, že obě společnosti, které požádaly o status tržního hospodářství, splnily všechny podmínky pro přiznání tohoto statusu.
(20)
Status tržního hospodářství byl přiznán těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Běžná hodnota
2.1. Obecná metodika
(21)
Níže popsaná obecná metodika se použila pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Thajsku a Malajsii a pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž byl přiznán status tržního hospodářství. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují témata, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifická.
2.1.1. Celková reprezentativnost
(22)
V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého dotčeného vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
2.1.2. Srovnání typů výrobku
(23)
Komise následně určila typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Použila přitom tato kritéria: úhlopříčka viditelné obrazovky v palcích, poměr šířka/výška, typ obrazovky (vypouklá, plochá nebo tenká plochá), rozteč v milimetrech a frekvence.
2.1.3. Specifická reprezentativnost typu výrobku
(24)
Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
2.1.4. Posouzení běžného obchodního styku
(25)
Komise u každého vyvážejícího výrobce v každé vyvážející zemi následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(26)
To bylo provedeno stanovením podílu ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobku nezávislým odběratelům během období šetření.
(27)
Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.
(29)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.
(30)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný každým z dotčených spolupracujících vyvážejících výrobců z domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a oznámené prodejní, správní a režijní náklady před tím, než byly použity k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a pro výpočet běžných hodnot, upraveny.
2.2. ČLR
2.2.1. Společnosti, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(31)
Jelikož oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR byl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota se stanovila v souladu s metodikou uvedenou ve 21. až 30. bodu odůvodnění na základě údajů, které tito výrobci poskytli o svých cenách na domácím trhu a o svých výrobních nákladech na dotčený výrobek. Běžná hodnota mohla být založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnosti měly u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. U jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
2.2.2. Analogická země
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení musí být v případě hospodářství v procesu transformace běžná hodnota pro společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.
(33)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako příslušnou analogickou zemi Malajsii, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky.
(34)
Proti výběru Malajsie jako analogické země nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.
(35)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že Malajsie je konkurenčním trhem, jehož velikost je reprezentativní, byl vyvozen závěr, že Malajsie představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3. Korea, Malajsie, Thajsko
(36)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v každé z výše uvedených zemí byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodikou uvedenou v 21. až 30. bodu odůvodnění. Pro malajského výrobce mohla být běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnost měla u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. Pro korejského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jeden z celkem dvou typů výrobku vyvážených do Společenství a pro thajského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jediný typ výrobku. Pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku, ke stanovení běžné hodnoty byly použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech této společnosti a výrobních nákladech výrobce, který je s ní ve spojení, jelikož obě tyto společnosti působily jako jeden plně integrovaný podnik, pokud jde o dotčený výrobek. Pro jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
3. Vývozní cena
(37)
V případě vývozu pro konečné uživatele ve spojení (výrobce barevných televizorů) ve Společenství nebyly tyto prodeje při výpočtu dumpingového rozpětí brány v úvahu, jelikož na výrobek vyráběný konečnými uživateli se šetření nevztahovalo. Objem těchto prodejů byl poměrně nízký (mírně nad 10 % celkového vývozu dotčených společností do EU) a mělo se za to, že reprezentativní obrázek poskytuje prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(38)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
(39)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce ve spojení, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za kterou byly dovážené výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu. V tomto případě byly všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a zisk upraveny.
(40)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě cen při prvním dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
3.1. ČLR
(41)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uskutečňoval vývoz do Společenství buď přímo pro nezávislé odběratele, nebo prostřednictvím dvou společností ve spojení se sídlem ve Společenství. Druhý vyvážející výrobce uskutečňoval veškerý vývoz pro nezávislé odběratele ve Společenství prostřednictvím společnosti, která je s ním ve spojení a která má sídlo mimo Společenství.
(42)
Jedna ze společností, které jsou ve spojení s prvním vyvážejícím výrobcem, při šetření nespolupracovala, jelikož neposkytla odpověď na dotazník určený pro společnosti ve spojení, jež se podílejí na prodeji nebo uvádění dotčeného výrobku určeného pro Evropské společenství na trh. Vyvážející výrobce uvedl, že prodej uskutečněný prostřednictvím této společnosti by se neměl považovat za související prodej, jelikož mezi dotčenými společnostmi již údajně neexistuje faktické sdružení. Přinejmenším v období šetření však mezi nimi existoval právní vztah, jak je definován v článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), a to z důvodu společné hlavní mateřské společnosti. Proto vzhledem k této zjevné částečné spolupráci Komise poté, co dotčeného vyvážejícího výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce, použila dostupné skutečnosti ke stanovení vývozní ceny za prodeje uskutečněné prostřednictvím této nespolupracující společnosti ve spojení podle článku 18 základního nařízení.
(43)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v případě, že by se dotčené společnosti považovaly za společnosti ve spojení, prodeje uskutečněné prostřednictvím nespolupracující společnosti ve spojení pro konečného odběratele by se měly rovněž považovat za související prodeje, a to vzhledem k výhradním smluvním ujednáním mezi konečným odběratelem a hlavní mateřskou společností vyvážejícího výrobce, a neměly by se proto brát v úvahu při výpočtu dumpingového rozpětí. Jelikož však podmínky stanovené v čl. 143 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2454/93 nebyly splněny, považovaly se prodeje dotčenému konečnému odběrateli za nesouvisející prodeje. V tomto ohledu byly ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli stanoveny tak, že se k vnitropodnikové ceně přičetla marže zjištěná v případě spolupracujícího dovozce ve spojení. Ke stanovení vývozní ceny na hranice Společenství byly v případě spolupracujícího dovozce provedeny úpravy (náklady mezi dovozem a prodejem, prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí) ceny při dalším prodeji podle výše uvedeného výpočtu.
(44)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců a s ohledem na skutečnost, že barevné televizní obrazovky náleží do stejné kategorie zboží dlouhodobé spotřeby jako barevné televizory (dále jen „BTV“), považovalo se za přiměřené použít za tímto účelem ziskové rozpětí ve výši 5 % jako v antidumpingovém řízení týkajícím se BTV (4).
3.2. Korea
(45)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím dovozce, který je s ním ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen při dalším prodeji nezávislým odběratelům.
(46)
K úpravě se použilo ziskové rozpětí uvedené v 44. bodu odůvodnění.
3.3. Malajsie, Thajsko
(47)
Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
4. Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu a na téže obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami, byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(49)
Na tomto základě byly u všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize a na služby zákazníkům (záruka), pokud byly použitelné a odůvodněné.
(50)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Koreji požádali o úpravu kvůli měnovým přepočtům v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tvrdili, že jelikož místní měny (CNY resp. KRW) zaznamenaly v průběhu období šetření vůči euru pokles, měla by být provedena odpovídající úprava fakturované částky v eurech za vývoz do Společenství. V této souvislosti bylo v rozporu s těmito tvrzeními zjištěno, že obě měny v období šetření zaznamenaly vůči euru růst. Proto se tato tvrzení považovala za neopodstatněná a byla zamítnuta.
(51)
Titíž vyvážející výrobci žádali úpravu obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bodem ii) základního nařízení a uvedli, že se jejich vývoz do Společenství uskutečňoval pro distributory, kdežto jejich domácí prodej pro konečné uživatele. V této souvislosti bylo zjištěno, že prvními nezávislými odběrateli na obou trzích byli koneční uživatelé. Žádost se proto považovala za neopodstatněnou a byla zamítnuta.
(52)
Titíž spolupracující vyvážející výrobci žádali úpravu ostatních činitelů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Společnosti tvrdily, že prudký pokles cen barevných televizních obrazovek v průběhu období šetření kvůli konkurenci ze strany plochých zobrazovacích jednotek postihl jejich ceny na domácím trhu a vývozní ceny odlišným způsobem. Tvrdili, že příčinou byla skutečnost, že objem prodejů na domácím trhu byl v průběhu období šetření rozložen rovnoměrně, kdežto jejich vývoz se soustředil pouze do části období šetření. Toto tvrzení však nebylo uznáno, jelikož nebylo prokázáno, že mělo vliv na srovnatelnost cen, ani nebylo prokázáno, že odběratelé kvůli tomuto činiteli platili na domácím trhu rozdílné ceny.
(53)
Úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly též provedeny ohledně rozdílů ve výši vrácení čínské DPH, protože bylo zjištěno, že v případě vývozu byly vráceny nižší částky DPH, než tomu bylo v případě domácího prodeje.
(54)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který uskutečňoval vývoz prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla provedena rovněž úprava vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož tento obchodník vykonával obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. Byla provedena úprava podle tohoto článku ve výši 2 %, poněvadž tato výše se považovala za přiměřenou při zohlednění provizí zaplacených nezávislým obchodním zástupcům podílejícím se na obchodu s dotčeným výrobkem.
5. Dumpingové rozpětí
5.1. Jednotlivá dumpingová rozpětí
(55)
Pro všechny vyvážející výrobce, jichž se šetření týkalo, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny jednotlivých typů výrobku, jak byly zjištěny výše, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Je zavedenou praxí Komise, že pro vyvážející výrobce ve spojení nebo výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, stanoví pouze jeden vážený průměr dumpingového rozpětí na základě jednotlivých dumpingových rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí.
(57)
V souladu s touto praxí bylo pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a výrobce ve spojení LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Rovněž bylo stanoveno jedno dumpingové rozpětí pro thajské spolupracující vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. a výrobce ve spojení Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Celostátní dumpingová rozpětí
(58)
V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(59)
Aby bylo možno stanovit celostátní dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(60)
V případě Malajsie a Thajska, kde byla úroveň spolupráce nízká, tj. méně než 80 %, se považovalo za správné, aby bylo pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno vyšší dumpingové rozpětí, než kolik činí nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Je důvod domnívat se, že nízká úroveň spolupráce vyplývá z toho, že u nespolupracujících vyvážejících výrobců v zemi, které se šetření týká, je dumping obecně vyšší než u spolupracujících vyvážejících výrobců. Mimoto neexistovaly žádné informace o tom, že by byl u některé nespolupracující společnosti dumping na nižší úrovni, a nedostatečná spolupráce by neměla být odměňována. Dumpingová rozpětí proto byla stanovena na základě nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typy výrobku jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích nebo nejvyšších rozpětí zjištěných pro reprezentativní operace jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích.
(61)
V případě Korejské republiky ukazuje mimořádně nízká úroveň spolupráce, tj. pouze 2 % celkového objemu vývozu podle statistických údajů Eurostatu, jednoznačně úmyslnou nedostatečnou spolupráci ze strany hlavních vyvážejících výrobců. S ohledem na tuto zvláštní situaci a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici vhodnější údaje, se považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující společnosti ve výši dumpingového rozpětí pro reprezentativní typ výrobku uvedeného v podnětu, konkrétně 15,0 %. Výše dumpingového rozpětí uvedená v podnětu byla ověřena odkazem na zveřejněné ceníky a statistické údaje Eurostatu.
(62)
V případě ČLR byla úroveň spolupráce velmi vysoká, jelikož objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci během období šetření, překročil objem dovozu podle statistických údajů Eurostatu, a nebyl důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. K odlišení spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž všem byl přiznán status tržního hospodářství, a možných jiných čínských vyvážejících výrobců, kteří při šetření nespolupracovali, se považovalo za správné stanovit pro ČLR celostátní dumpingové rozpětí na základě srovnání vývozních cen nejprodávanějších reprezentativních typů výrobku podle údajů Eurostatu a běžné hodnoty týchž typů výrobku v analogické zemi.
(63)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
a)
Čínská lidová republika
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
všechny ostatní společnosti
28,3 %
b)
Korejská republika
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd.
0 %
-
všechny ostatní společnosti
15,0 %
c)
Malajsie
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
všechny ostatní společnosti
14,5 %
d)
Thajsko
-
Thai CRT Co., Ltd a CRT Display Technology Co., Ltd.
41,4 %
-
všechny ostatní společnosti
47,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(64)
V průběhu období šetření obdobný výrobek vyrábělo ve Společenství sedm výrobců. Čtyři tito výrobci jsou však ve spojení s vývozci v dotčených zemích. Tyto čtyři společnosti mohly být proto vzhledem ke svému vztahu s vývozcem chráněny před nepříznivými důsledky dumpingu působícího újmu. To naznačuje rovněž skutečnost, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Považovalo se proto za správné vyloučit jejich výrobu z výroby ve Společenství a vyloučit je rovněž z definice výrobního odvětví Společenství. Po období šetření kromě toho dva z těchto čtyř výrobců výrobu definitivně ukončili.
(65)
Celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení proto představuje výroba tří výrobců, konkrétně společností Ekranas, Ecimex a Thomson.
(66)
Jak bylo uvedeno ve 2. bodu odůvodnění, podnět byl podán jménem dvou výrobců ve Společenství, a to společností Ekranas a Ecimex. Bylo zjištěno, že na tyto žadatele připadá hlavní podíl celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(67)
Je nutno poznamenat, že oba žadatelé, kteří v období šetření vyráběli obdobný výrobek, výrobu zastavili a v první polovině roku 2006 podali návrh na konkurz. Jelikož v současné době probíhá konkurzní řízení, není dosud jasné, zda bude výroba barevných televizních obrazovek společností Ekranas a Ecimex obnovena, nebo ne. Po zahájení řízení společnost Thomson Komisi informovala o své podpoře, pokud jde o podnět podaný skupinou TUBE, a při šetření náležitě spolupracovala. Proto se vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace, že by tito dva výrobci definitivně ukončili svou činnost, společnosti Ekranas a Ecimex považovaly za součást výrobního odvětví Společenství. Má se tudíž za to, že společnosti Ekranas, Ecimex a Thomson představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Společenství“.
2. Spotřeba Společenství
(68)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, údajů o objemu prodeje od ostatních výrobců a údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu.
(69)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se trh Společenství s dotčeným výrobkem zmenšil o přibližně 14 %. Spotřeba Společenství činila v roce 2002 přibližně 9,5 milionů kusů a v období šetření pak okolo 8,2 milionů kusů. Konkrétně se v roce 2003 spotřeba snížila o 2 %, v roce 2004 vzrostla o 7 procentních bodů a v období šetření pak náhle poklesla o téměř 20 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Po oznámení prozatímních závěrů žadatel zpochybnil metodiku, kterou Komise použila pro stanovení spotřeby. Žadatel konkrétně tvrdil, že i) na základě informací uvedených v 64. bodě odůvodnění se zdá, že všechny prodeje učiněné výrobci ve Společenství, kteří jsou ve spojení s vývozci z dotčených zemí, byly vyloučeny z výpočtu spotřeby a analýzy újmy, a že ii) určitý objem vázaných prodejů dodaných jedním ze tří výrobců ve Společenství uvedených v 67. bodě odůvodnění byl nesprávně vyloučen z výpočtu spotřeby, do nějž měl být zahrnut.
(71)
Pokud jde o tvrzení i), je třeba poznamenat, že 64. bod odůvodnění se vztahuje pouze na definici výrobního odvětví Společenství a na stanovení celkové výroby Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a nikoli na výpočet celkové spotřeby Společenství. Pro účely stanovení spotřeby ve Společenství byly zahrnuty prodeje výrobců, kteří byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství a z definice výroby ve Společenství. To je rovněž jasné z 68. bodu odůvodnění a z konkrétních informací sdělených žadateli, jež ukazují, že objem dotčených prodejů dosáhl během období šetření přibližně 3 milionů kusů. Prodeje všech výrobců ve Společenství, o nichž bylo žadateli a Komisi známo, že byli činní během období od roku 2002 do období šetření, byly proto zahrnuty do stanovení spotřeby. Nicméně výrobci vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství museli být vyloučeni z analýzy situace výrobního odvětví Společenství právě proto, že nebyli považováni za součást tohoto odvětví podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Tvrzení i) se tudíž zamítá.
(72)
Pokud jde o tvrzení ii), je skutečně pravda, že Komise vyloučila některé objemy prodeje z výpočtu spotřeby a analýzy některých klíčových ukazatelů újmy, především objemu prodeje a ceny, tržního podílu a ziskovosti, neboť byly považovány za vázané. Je zavedenou praxí Komise rozlišovat mezi vázanými prodeji a prodeji na volném trhu, neboť pouze prodeje na volném trhu spolu soutěží (5). Vázané prodeje výrobkům prodávaným na volném trhu naopak nekonkurují, a nejsou tedy ovlivněny dumpingovými dovozy. V tomto konkrétním odvětví většina velkých výrobců obdobného výrobku (na rozdíl od dvou žadatelů) podniká rovněž v navazujícím odvětví, především v oblasti dalšího zpracování televizních obrazovek pro televizory. Komise např. vyloučila z analýzy vázané prodeje firmy Sony, přičemž žadatel tento postup podpořil. Stejná metodika byla konzistentně uplatněna na všechny výrobce ve Společenství, ať tito výrobci byli součástí výrobního odvětví Společenství, nebo byli považováni za „ostatní výrobce ve Společenství“ podle 64. bodu odůvodnění.
(73)
Pokud jde o konkrétní objemy vázaných prodejů zmíněné v tvrzení ii), Komise zjistila, že do července 2004 byla továrna na výrobu obrazovek, která je dnes zapsána jako Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Polsko, spolu s továrnou na výrobu televizorů v obci Zyrardow, Polsko, zapsána jako jedna právnická osoba, jmenovitě společnost TMM Polska, jejímž jediným vlastníkem byla mateřská společnost Thomson SA. V souladu s obvyklou praxí měla Komise za to, že jde o případ integrovaného výrobce a že dodávky obdobného výrobku z továrny na výrobu obrazovek v obci Piaseczno do továrny na výrobu televizorů v obci Zyrardow tvoří vnitropodnikový převod, a jsou tudíž vázaným prodejem za vnitropodnikové ceny. Žadatel de facto uznal existenci vnitropodnikových cen, neboť uvedl, že „vztah mezi Thomson Display a Thomson's CTV display mohl ovlivnit ceny, ale v žádném případě neovlivňuje množství“. Komise tedy potvrzuje, že tyto převody nelze považovat za stejné jako prodeje na volném trhu.
(74)
Konečně a pouze v zájmu jasnosti je nutno poznamenat, že i v případě, že by tyto vázané prodeje byly zahrnuty do spotřeby (viz následující tabulka), změnila by se pouze celková úroveň, nicméně trend - výrazné snížení poptávky během období šetření - by byl velmi podobný trendu popsanému v 69. bodě odůvodnění. Tvrzení ii) se tudíž zamítá.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy) založená na vázaných a volných prodejích
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Dovozy z dotčených zemí
a) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů
(75)
Komise zjišťovala, zda lze dovozy z dotčených zemí hodnotit souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Komise zjišťovala, zda i) dumpingové rozpětí stanovené pro každou dotčenou zemi není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a ii) podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství jsou obdobné.
(76)
Za prvé je nutno uvést, že údaje týkající se společností Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. a LG Philips Display Korea Co., Ltd., tj. dvou vyvážejících výrobců v dotčených zemích, u nichž nebyl zjištěn dumping dotčeného výrobku, byly z níže uvedené analýzy náležitě vyloučeny, a tato analýza se týká výhradně dumpingových dovozů. Objem dovozu od dvou výše uvedených výrobců byl v období šetření minimální, jelikož byl podstatně nižší než 1 % spotřeby Společenství.
(77)
Na základě toho bylo dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí větší než nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení - jejich podíly na trhu dosáhly v období šetření rozmezí od 3,6 % do 6,5 % v závislosti na dotčené zemi. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem Společenství, bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže jsou skutečně obdobné. To bylo prokázáno skutečností, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly obdobné, navzájem spolu soutěží a distribuují se prostřednictvím totožných obchodních kanálů. Navíc všechny objemy dovozů byly podstatné velikosti a představovaly významné podíly na trhu.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dumpingové dovozy ze čtyř dotčených zemí se proto posuzovaly souhrnně.
b) Objem
(79)
Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí do Společenství v období šetření představoval téměř 1,6 milionu kusů, což je úroveň blížící se úrovni, která byla zaznamenána v roce 2002. Za touto zdánlivou stabilitou se skrývají prudké výkyvy, k nimž došlo v letech 2003 a 2004 a v období šetření. V roce 2003 dovozy vzrostly o 44 %, v roce 2004 poklesly o 3 procentní body a v období šetření poklesly dále o 44 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Objem dumpingových dovozů z dotčených zemí (kusy)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí (EUR/ks)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Podíl na trhu
(80)
Podíl vývozců z dotčených zemí na trhu se zvýšil ze 17 % v roce 2002 na 19,4 % v období šetření. Podíl na trhu zaznamenal v roce 2003 skok o téměř 8 procentních bodů, v roce 2004 poklesl o přibližně 2 procentní body a v období šetření se pak dále snížil o přibližně 3,5 procentních bodů. Skutečnost, že podíl dovozů z dotčených zemí na trhu byl v období šetření vyšší než v roce 2002, ačkoli objem dovozů byl v období šetření nižší než v roce 2002, lze vysvětlit náhlým poklesem spotřeby, jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění.
d) Ceny
i) Vývoj cen
(81)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížila o 24 %. Konkrétně v roce 2003 cena poklesla o 15 %, v roce 2004 o dalších 21 procentních bodů, poté v období šetření opět vzrostla o 12 procentních bodů.
ii) Cenové podbízení
(82)
Bylo provedeno srovnání cen jednotlivých modelů, a to mezi váženým průměrem prodejních cen ve Společenství u vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami CIF na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců z dotčených zemí, řádně upravenými tak, aby odrážely cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí prodáván do Společenství za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v rozmezí od -37 % (tj. bez podbízení) do nejvýše 13 % podle dotčeného vývozce. Celkově bylo podbízení velmi omezené. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(83)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech příslušných ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.
a) Výroba
(84)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 5 %. Konkrétně se v roce 2003 zvýšila o 8 %, v roce 2004 o dalších 12 procentních bodů a v období šetření pak prudce poklesla o 25 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Výroba (kusy)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Kapacita a využití kapacity
(85)
V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita trvale zvyšovala. V roce 2003 vzrostla o 4 %, v roce 2004 o dalších 19 procentních bodů a v období šetření o 5 procentních bodů. To odpovídá rozšiřování strojního zařízení.
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita (kusy)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Využití kapacity
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
V letech 2002 až 2003 bylo využití kapacity v rozmezí 80 až 85 %, poté v období šetření došlo k prudkému poklesu na 61 %.
c) Zásoby
(87)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření docházelo k velkým výkyvům ve výši zásob hotových výrobků. V roce 2003 se nejprve výrazně snížily, což bylo odrazem hospodářské situace u tohoto konkrétního výrobku, která byla v roce 2002 a 2003 dosud dobrá, poté se však na konci roku 2004 prudce zvýšily, což bylo projevem náhlého poklesu poptávky. V průběhu období šetření byla skutečná výše produkce upravena směrem dolů, jak již bylo uvedeno, a výše konečných zásob se opět dostala na udržitelnější úroveň.
2002
2003
2004
OŠ
Konečné zásoby (kusy)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Objem prodeje
(88)
Prodej vlastní produkce výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství se zpočátku v roce 2003 zvýšil o 6 %, v roce 2004 dále vzrostl o 16 procentních bodů, poté však v období šetření poklesl o 6 procentních bodů. Celkově se v průběhu posuzovaného období objem prodejů zvýšil o 16 %. Značný rozdíl mezi objemem výroby a domácím prodejem vysvětluje skutečnost, že výrobní odvětví Společenství přibližně dvě třetiny své produkce vyváží mimo Společenství.
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (kusy)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Podíl na trhu
(89)
V období mezi rokem 2002 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu trvale zvětšoval, a to o 10 procentních bodů. Konkrétně se v roce 2002 blížil 28 %, v roce 2003 vzrostl na 30 % a v roce 2004 na přibližně 32 %, v období šetření se pak zvýšil na téměř 38 %. Tento nárůst podílu na trhu je nutno vidět na pozadí klesající spotřeby v ES, jak bylo zmíněno v 69. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Růst
(90)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství poklesla o 14 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zvýšil o 16 %. Výrobní odvětví Společenství získalo mezi rokem 2002 a obdobím šetření přibližně 10 procentních bodů podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy získaly přibližně 2,4 procentních bodů podílu na trhu.
g) Zaměstnanost
(91)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla o zhruba 10 %. Mezi rokem 2002 a 2003 se snížila o 4 %, v roce 2003 vzrostla o 6 procentních bodů, poté se však v období šetření snížila o 12 procentních bodů, což bylo částečně projevem poklesu výroby.
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost (osoby)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivita
(92)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výstup (v kusech) na zaměstnanou osobu za rok, se v roce 2003 zvýšila o 12 %, v roce 2004 se dále zvýšila o 6 procentních bodů a v období šetření klesla o 12 procentních bodů. Po náhlém zmenšení trhu v období šetření došlo ihned k přizpůsobení objemu výroby, ale (jak je obecně pozorováno) přizpůsobování pracovních sil bylo méně rychlé, což zapříčinilo zaznamenaný pokles produktivity.
2002
2003
2004
OŠ
Produktivita (kusy na zaměstnance)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Mzdy
(93)
Průměrná mzda zaměstnance byla v období šetření přibližně ve stejné výši jako v roce 2002. Konkrétně se v roce 2003 snížila o 11 %, v roce 2004 o další 2 procentní body a v období šetření se pak zvýšila o 14 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny Společenství
(94)
Jednotkové ceny prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření klesající tendenci a celkově se snížily o 42 %. Konkrétně v roce 2003 ceny poklesly o 25 %, v roce 2004 o dalších 9 procentních bodů a v období šetření se pak dále snížily o 8 procentních bodů. Šetření u dumpingových dovozů prokázalo jen minimální podbízení se (pokud vůbec) prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. U určitého počtu modelů bylo podbízení větší než průměrné rozpětí cenového podbízení uvedené v 82. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Jednotková cena na trhu ES (EUR/kus)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Ziskovost a návratnost investic
(95)
Během posuzovaného období se ziskovost prodejů vlastní produkce výrobního odvětví Společenství, vyjádřená jako procento čistých prodejů, trvale snižovala. Ziskovost poklesla z 24 % v roce 2002 na přibližně 18 % v roce 2003 a v roce 2004 na přibližně 10 %. V období šetření zaznamenalo výrobní odvětví Společenství ztráty ve výši -3,6 %.
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% čistých prodejů)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Návratnost investic („ROI“) vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic se řídila ve velké míře výše uvedeným trendem ziskovosti. Zhoršila se z přibližně 17 % v roce 2002 na - 2,1 % v období šetření.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(97)
Čistý peněžní tok z provozních činností se během posuzovaného období rovněž zhoršil. Z přibližně 175 milionů EUR v roce 2002 se snížil na zhruba 125 milionů EUR v roce 2003, v roce 2004 se zvýšil na přibližně 141 milionů EUR a v období šetření se pak prudce zhoršil na -25 milionů EUR. Situace se zhoršila natolik, že na dvě společnosti představující výrobní odvětví Společenství byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz, jak bylo uvedeno v 67. bodu odůvodnění výše. Pouze společnosti Thomson se podařilo získat finanční prostředky od své mateřské společnosti a zabránit tak vážnější finanční situaci. Společnostem Ekranas a Ecimex se nepodařilo získat kapitál. Při pohledu do budoucna je schopnost výrobního odvětví Společenství získat další kapitál zjevně vážně omezena špatnými vyhlídkami poptávky.
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investice
(98)
Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby dotčeného výrobku se mezi rokem 2002 a obdobím šetření trvale snižovaly. V roce 2003 poklesly o 14 %, v roce 2004 o dalších 25 procentních bodů a v období šetření pak o 40 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Rozsah dumpingového rozpětí
(99)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí tento dopad považovat za zanedbatelný.
o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Nařízením Rady (ES) č. 2313/2000 (6) byla zavedena opatření proti dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Indie a Korejské republiky. Platnost těchto opatření skončila dne 21. října 2005. Tato opatření se však týkala pouze jedné ze čtyř zemí, na něž se vztahuje toto řízení, a pouze části kódu KN 8540 11 11 z pěti kódů KN uvedených ve 12. bodu odůvodnění. Kód KN 8540 11 11 zahrnuje přibližně 20 % definice výrobku, jehož se toto řízení týká. Vzhledem k odlišné situaci je proto obtížné vyvodit závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu.
5. Závěry o újmě
(101)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,4 procentních bodů. Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly v posuzovaném období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V průběhu období šetření však ceny dovozů z dotčených zemí nebyly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak bylo zmíněno v 82. bodu odůvodnění, na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí - 37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a výrobci. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(102)
V posuzovaném období byla rovněž zjištěna jednoznačně se zhoršující situace výrobního odvětví Společenství. Za prvé, na dvě ze tří společností, jež představují výrobní odvětví Společenství, byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz. Za druhé, mezi rokem 2002 a obdobím šetření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně: objem výroby se snížil o 5 %, využití kapacity kleslo o 25 %, zaměstnanost se snížila o 10 %, jednotkové prodejní ceny poklesly o 42 %, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok se výrazně zhoršily a investice klesly o 79 %. Ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %.
(103)
Některé ukazatele zaznamenaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření jasný pozitivní vývoj. Výrobní kapacita se zvýšila o 28 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 16 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 10 procentních bodů. Tento vývoj však nemohl zabránit prudkému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo k vyhlášení konkurzu na dva výrobce ve Společenství.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se proto vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(105)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Přezkoumány byly i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství zároveň poškodit, aby případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebyla připisována dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(106)
V průběhu období šetření připadal na dumpingové dovozy z dotčených zemí značný podíl na trhu ve výši 19,4 %. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o přibližně 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,3 procentních bodů, jelikož spotřeba se snižovala rychleji než objem dovozu. Je však důležité poznamenat, že jak objem, tak i podíl dumpingových dovozů na trhu dosáhl vrcholu v roce 2003 a poté až do období šetření významně klesal. V průběhu období šetření byl podíl dumpingových dovozů na trhu o 5,5 procentních bodů nižší než v roce 2003.
(107)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly během posuzovaného období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně tlačily tyto ceny směrem dolů. Dovozní ceny se mezi rokem 2002 a 2004 rovněž značně snížily, v období šetření se však zvýšily o 12 procentních bodů, jak bylo zmíněno v 81. bodu odůvodnění. Jelikož výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období své prodejní ceny rovněž postupně snižovalo, ceny dovozů z dotčených zemí se v období šetření významně nepodbízely cenám výrobního odvětví Společenství na základě srovnání jednotlivých modelů. Na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí -37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a vývozci. Ačkoli se tedy cenové podbízení vyskytovalo stěží, docházelo u dumpingových dovozů v každém případě k prodeji pod cenou.
(108)
Jak bylo uvedeno v 102. bodu odůvodnění, v období mezi roky 2002/2003 a obdobím šetření lze pozorovat prudký zvrat v situaci výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství vyšší než 10 % a většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní vývoj. Konkrétně se mezi rokem 2002 a 2004 výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. V průběhu období šetření, kdy během jednoho roku náhle došlo ke zmenšení trhu o 20 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dokonce vzrostl na 38 %.
(109)
Dále je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v letech 2002 a 2003, kdy se jeho prodejní ceny již významně snížily, jeho podíl na trhu byl nejmenší a objem dumpingových dovozů dosáhl nejvyšší úrovně. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dosáhl svého vrcholu, objem dumpingových dovozů se snížil a jejich ceny vzrostly, se ziskovost zhoršila.
(110)
Závěrem lze konstatovat, že dumpingové dovozy mohly v období od roku 2002 do období šetření tlačit prodejní ceny výrobního odvětví Společenství směrem dolů a mohly mít určitý nepříznivý účinek na celkovou situaci výrobního odvětví Společenství. Jak však bylo uvedeno ve 108. a 109. bodu odůvodnění, situace výrobního odvětví Společenství, která v letech předcházejících období šetření vykazovala smíšené signály, se v období šetření náhle a výrazně zhoršila. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %. Stejně tak většina ukazatelů újmy vykazovala až do období šetření pozitivní vývoj. Mezi lety 2002 a 2004 se výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. Připomíná se rovněž, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v roce 2002 a 2003, kdy byl jeho podíl na trhu nejmenší a objem dumpingových dovozů byl na nejvyšší úrovni. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství dosáhl svého vrcholu a (co je důležité) v době, kdy se objem i podíl dumpingových dovozů na trhu snížil (viz 106. bod odůvodnění) a kdy se ceny dumpingových dovozů zotavily, se ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. Na druhou stranu, jediným novým prvkem v prostředí výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření byl prudký pokles poptávky o 20 %. Proto neexistence jednoznačné časové shody mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů vážně zpochybňuje souvislost mezi vývojem dovozů a situací výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli.
3. Účinky dalších činitelů - vývoj spotřeby
(111)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že hlavní příčinou náhlé újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byl pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách.
(112)
Jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění, v období šetření spotřeba barevných televizních obrazovek náhle poklesla o 20 %. Tento pokles spotřeby byl jediným parametrem, který se v prostředí výrobního odvětví Společenství výrazně změnil. Časově se rovněž shoduje s dramatickým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Šetření prokázalo, že náhlý pokles poptávky měl skutečně nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství, poněvadž náhlé zhoršení ziskovosti a peněžního toku výrobního odvětví Společenství vyplývá přímo z výše uvedeného zmenšení trhu, a to prostřednictvím nákladového dopadu (pokles produktivity v období šetření, jak bylo uvedeno v 92. bodu odůvodnění, a nárůst jednotkových výrobních nákladů) a cenového dopadu (náhlá nadbytečná kapacita). V průběhu období šetření se poptávka po barevných televizních obrazovkách stala s ohledem na ceny naprosto nepružnou, což prokazuje skutečnost, že významné snížení cen zaznamenané mezi rokem 2004 a obdobím šetření nevedlo k nárůstu objemu prodejů. Naopak, poptávka ve skutečnosti poklesla o přibližně 20 %.
(113)
Šetření prokázalo, že pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách se časově shoduje s rostoucím pronikáním televizorů s plochým panelem (displej z kapalných krystalů (LCD) a plazma), které se prudce zvýšilo z méně než 1 % trhu v roce 2002 na 28 % v období šetření. Tyto televizory s plochým panelem soutěží přímo s barevnými televizními obrazovkami a oba výrobky jsou zcela zaměnitelné. Ačkoli LCD a plazmové technologie nejsou zcela nové, teprve v období šetření se ceny televizorů s plochým panelem významně snížily, jelikož mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesly o 44 %. Tento pokles ceny televizorů s plochým panelem na jedné straně znamenal, že se tyto modely staly pro spotřebitele přitažlivějšími, čímž se snížila poptávka po televizorech s barevnou televizní obrazovkou, a na druhé straně vyvíjel přímý tlak na prodejní ceny televizorů s barevnou televizní obrazovkou, které se musely snížit, aby zůstaly konkurenceschopné s novými, přitažlivými modely s plochým panelem. Např., na televizory s plochým panelem připadlo ve Spojeném království v roce 2005 63 % celkové hodnoty všech maloobchodních prodejů televizorů v porovnání s 37 % v roce 2004. Výsledky šetření i informace získané od poskytovatelů obchodních informací naznačují, že objem prodejů televizorů s barevnou televizní obrazovkou dosáhl v EU vrcholu v roce 2004 a od té doby přetrvává pokles poptávky.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(114)
Z údajů vyplývá, že dumpingové dovozy vyvíjely tlak na ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně rovněž přispěly k jeho nepříznivé situaci. Podrobnější analýza, založená na vývoji trendů v posuzovaném období, však neumožnila zjistit příčinnou souvislost, jelikož neexistovala jednoznačná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a vývojem dumpingových dovozů.
(115)
Na druhou stranu je důležité, že šetření prokázalo, že skutečně existovala jasná časová shoda mezi nepříznivou situací výrobního odvětví Společenství a prudkým a náhlým poklesem poptávky po barevných televizních obrazovkách ve Společenství. To se projevilo nárůstem jednotkových výrobních nákladů a dalším snížením cen. Tento silný pokles se časově naprosto shoduje s rostoucím pronikáním technologie plochých panelů.
(116)
Nebylo tudíž možno zjistit, že by podstatnou újmu způsobily samotné dumpingové dovozy. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly přezkoumány jiné činitele a újmu bylo možno velkou měrou přičíst účinkům náhlého a silného poklesu poptávky a větší dostupnosti technologie plochých panelů za konkurenceschopné ceny.
F. NÁVRH NA ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ BEZ OPATŘENÍ
(117)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v 105. až 114. bodu odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že nebylo možno dostatečně prokázat příčinnou souvislost mezi újmou, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena, a dumpingovými dovozy, se Komise domnívá, že toto antidumpingové řízení by mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu barevných televizních obrazovek, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99, pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska, se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. listopadu 2006.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 15 november 2006
tot beëindiging van de antidumpingprocedure ten aanzien van de invoer van kathodestraalbuizen voor kleurentelevisietoestellen uit de Volksrepubliek China, de Republiek Korea, Maleisië en Thailand
(2006/781/EG)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) (hierna „de basisverordening” genoemd), en met name op artikel 9,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Inleiding van de procedure
(1)
Op 11 januari 2006 heeft de Commissie overeenkomstig artikel 5 van de basisverordening met een bericht (hierna „bericht van inleiding” genoemd) in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding aangekondigd van een antidumpingprocedure ten aanzien van de invoer van kathodestraalbuizen voor kleurentelevisietoestellen (hierna „RT-beeldbuizen” genoemd) uit de Volksrepubliek China (hierna „China” genoemd), de Republiek Korea (hierna „Korea” genoemd), Maleisië en Thailand (hierna „de betrokken landen” genoemd).
(2)
De procedure werd ingeleid na een klacht die op 29 november 2005 was ingediend door de „Taskforce against unfair business in Europe” (TUBE) (hierna „de indiener van de klacht” genoemd) namens twee producenten (hierna „de klagende producenten” genoemd), namelijk AB Ekranas (hierna „Ekranas” genoemd) en Ecimex Group A.S. (hierna „Ecimex” genoemd), die goed zijn voor een groot deel van de totale communautaire productie van CRT-beeldbuizen. De bij de klacht gevoegde prima facie bewijzen inzake dumping van CRT-beeldbuizen uit de betrokken landen en daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade werden toereikend geacht om een antidumpingprocedure in te leiden.
2. Partijen bij de procedure
(3)
De Commissie heeft de indiener van de klacht, de in de klacht vermelde EG-producenten, andere haar bekende EU-producenten, de autoriteiten van de betrokken landen, alsmede de haar bekende belanghebbende producenten/exporteurs, importeurs, gebruikers en hun organisaties officieel in kennis gesteld van de inleiding van de procedure. De belanghebbenden konden binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk uiteenzetten en verzoeken te worden gehoord.
(4)
De klagende producenten, andere EG-producenten, producenten/exporteurs, importeurs en gebruikers hebben hun standpunt uiteengezet. Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het verwachte grote aantal producenten/exporteurs in China werd in het bericht van inleiding vermeld dat overwogen werd om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven voor de vaststelling van dumping.
(6)
Om te kunnen beslissen of gebruik moest worden gemaakt van een steekproef van de producenten/exporteurs in China en, zo ja, deze te kunnen samenstellen, heeft de Commissie alle producenten/exporteurs in China verzocht zich aan te melden en, zoals vermeld in het bericht van inleiding, basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product in de periode van 1 januari tot en met 31 december 2005.
(7)
Slechts twee producenten/exporteurs in China hebben zich binnen de vastgestelde termijn aangemeld en de gevraagde informatie verstrekt. In deze omstandigheden heeft de Commissie besloten dat geen gebruik moest worden gemaakt van een steekproef van de producenten/exporteurs in China.
(8)
Om producenten/exporteurs in China in staat te stellen desgewenst een verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming of om individuele behandeling in te dienen, heeft de Commissie de haar bekende belanghebbende Chinese ondernemingen en ook de Chinese autoriteiten de nodige formulieren doen toekomen. Twee producenten/exporteurs in China hebben overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening een verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming ingediend.
(9)
De Commissie heeft alle haar bekende belanghebbenden en alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hadden aangemeld, een vragenlijst toegezonden. Zij heeft antwoord ontvangen van twee producenten/exporteurs in China, één producent/exporteur in respectievelijk Korea, Maleisië en Thailand, één importeur in de Gemeenschap die met een van de Chinese exporteurs en met de Koreaanse exporteur verbonden was, één handelaar die niet in een van de betrokken landen of in de Gemeenschap was gevestigd en die verbonden was met één Chinese producent, drie EG-producenten en één onafhankelijke gebruiker in de Gemeenschap.
(10)
De Commissie heeft alle informatie die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, daaruit voortvloeiende schade en het belang van de Gemeenschap nodig achtte, ingewonnen en gecontroleerd. Controlebezoeken vonden plaats bij de volgende ondernemingen:
a)
EG-producenten
-
AB Ekranas, Panevezys, Litouwen, en de daarmee verbonden onderneming Farimex S.A., Genève, Zwitserland,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen (hierna „Thomson” genoemd);
b)
Producenten/exporteurs in China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, en de daarmee verbonden producent LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha;
c)
Producent/exporteur in Korea
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd, Seoul;
d)
Producent/exporteur in Maleisië
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
Producent/exporteur in Thailand
-
CRT Display Technology Co., Ltd, Rayong, en de daarmee verbonden producent Thai CRT Co., Ltd, Chonburi;
f)
Verbonden importeur in de Gemeenschap
-
LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nederland).
3. Onderzoektijdvak
(11)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 januari tot en met 31 december 2005 (hierna „het onderzoektijdvak” genoemd). Het onderzoek naar ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling, had betrekking op de periode van 1 januari 2002 tot het einde van het onderzoektijdvak (hierna „de beoordelingsperiode” genoemd).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(12)
Het „betrokken product” zijn kathodestraalbuizen voor kleurentelevisietoestellen (hierna „CRT-beeldbuizen” genoemd), inclusief videomonitors, van alle grootten, uit China, Korea, Maleisië en Thailand, doorgaans ingedeeld onder de GN-codes 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 en 8540 11 99.
(13)
Het beeldscherm van het betrokken product kan gelijk welke diagonaal (d.w.z. de in rechte lijn gemeten diagonaal van het beeldweergevende deel van de beeldbuis) hebben, gelijk welke hoogte-/breedteverhouding en een pitch (d.w.z. de afstand tussen twee lijnen van dezelfde kleur in het centrum van het beeldscherm) van ten minste 0,4 mm. Voorts kunnen de producten naar de vlakheid van hun beeldbuis worden ingedeeld in de volgende typen: bolvormig (inclusief halfvlak/volledig rechthoekig), vlak en echt vlak of vlak/dun. Ten slotte kunnen ze werken met een frequentie van 50, 60 of 100 Hz. Deze producten worden voornamelijk, maar niet uitsluitend, toegepast in kleurentelevisietoestellen.
(14)
Het betrokken product wordt gewoonlijk aangeduid als beeldbuis van 14″, 15″, 20″ enz., naar gelang de beeldschermdiagonaal in inches. Het wordt meestal in de handel gebracht als complete beeldbuis en dat geldt ook voor de EG-producenten die klacht hebben ingediend. Sommige producenten/exporteurs hebben echter niet-complete CRT-beeldbuizen verkocht, d.w.z. CRT-beeldbuizen waarbij een of meer componenten (meestal de afbuigspoelen) ontbraken. In dat geval is er sprake van „niet-complete” CRT-beeldbuizen. Uit het onderzoek is gebleken dat die beeldbuizen reeds alle fysische en technische basiseigenschappen van een complete CRT-beeldbuis bezitten. Daarom worden die beeldbuizen en complete CRT-beeldbuizen als een en hetzelfde product beschouwd.
2. Soortgelijk product
(15)
Er waren geen verschillen tussen de fysische en technische basiseigenschappen en de essentiële gebruiksdoeleinden van het betrokken product en de in China, Korea, Thailand en Maleisië - dat ook als referentieland fungeerde - geproduceerde en op de respectieve nationale markt verkochte CRT-beeldbuizen enerzijds en die welke door de bedrijfstak van de Gemeenschap in de EG waren geproduceerd en verkocht anderzijds.
(16)
Deze producten worden derhalve als soortgelijke producten beschouwd in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
C. DUMPING
1. Behandeling als marktgerichte onderneming
(17)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken betreffende producten uit China de normale waarde voor producenten die voldoen aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), vastgesteld overeenkomstig de leden 1 tot en met 6 van dat artikel. Om makkelijker naar die criteria te kunnen verwijzen, worden ze hieronder kort samengevat:
-
besluiten van bedrijven worden genomen als reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten geven marktvoorwaarden weer;
-
bedrijven beschikken over een duidelijke basisboekhouding die door een onafhankelijke instantie wordt gecontroleerd in overeenstemming met de hiervoor geldende internationale normen en die alle terreinen bestrijkt;
-
er zijn verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
-
de betrokken bedrijven zijn onderworpen aan faillissements- en eigendomswetten die rechtszekerheid en stabiliteit verschaffen;
-
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers.
(18)
Twee producenten/exporteurs in China hebben overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening een verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming ingediend en binnen de vastgestelde termijn het desbetreffende formulier voor producenten/exporteurs ingevuld. Een dergelijk formulier is ook ingediend door een in China gevestigde onderneming die verbonden is met een van de producenten/exporteurs en meewerkt aan de productie van het betrokken product. Het is immers de vaste gewoonte van de Commissie om na te gaan of een groep verbonden ondernemingen als geheel voldoet aan de voorwaarden voor een dergelijke behandeling. Voor deze drie ondernemingen heeft de Commissie de nodige informatie verzameld en de gegevens die zij in hun verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming hadden verstrekt, ter plaatse gecontroleerd.
(19)
Uit het onderzoek is gebleken dat alle ondernemingen die een verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming hadden ingediend, aan alle gestelde voorwaarden voldeden.
(20)
De twee producenten/exporteurs in China aan wie een behandeling als marktgerichte onderneming werd toegestaan, zijn:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing;
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, en de daarmee verbonden producent LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha.
2. Normale waarde
2.1. Algemene methode
(21)
De hieronder beschreven algemene methode werd toegepast op alle producenten/exporteurs in Korea, Thailand en Maleisië en op de producenten/exporteurs in China aan wie een behandeling als marktgerichte onderneming was toegestaan. In de volgende uiteenzetting van de bevindingen inzake dumping voor de betrokken landen wordt derhalve alleen nog beschreven wat specifiek is voor elk exportland.
2.1.1. Algemene representativiteit
(22)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie in de eerste plaats voor elke producent/exporteur onderzocht of zijn verkoop van het betrokken product aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt representatief was, d.w.z. of die totale verkoop ten minste 5 % bedroeg van zijn totale uitvoer van het betrokken product naar de Gemeenschap.
2.1.2. Vergelijking van de producttypen
(23)
Vervolgens heeft de Commissie onderzocht welke typen van het betrokken product die door de producenten/exporteurs met een in het algemeen representatieve verkoop op de binnenlandse markt waren verkocht, identiek of direct vergelijkbaar waren met de voor uitvoer naar de Gemeenschap verkochte typen. Hierbij werden de volgende criteria gehanteerd: de beeldschermdiagonaal in inches, de hoogte-/breedteverhouding, het type beeldbuis (bolvormig, vlak of vlak/dun), de pitch in millimeters en de frequentie).
2.1.3. Specifieke representativiteit per producttype
(24)
Voor elk door de producenten/exporteurs op hun binnenlandse markt verkocht producttype dat direct vergelijkbaar was met het producttype dat voor uitvoer naar de Gemeenschap was verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaald producttype werd voldoende representatief geacht wanneer in het onderzoektijdvak de totale verkoop van dat producttype aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt 5 % of meer bedroeg van de totale verkoop van het vergelijkbare producttype voor uitvoer naar de Gemeenschap.
2.1.4. Onderzoek of de verkoop in het kader van normale handelstransacties heeft plaatsgevonden
(25)
Daarna heeft de Commissie voor elke producent/exporteur in elk exportland onderzocht of de binnenlandse verkoop van elk producttype in representatieve hoeveelheden kon worden beschouwd als verkoop die had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties in de zin van artikel 2, lid 4, van de basisverordening.
(26)
Hiertoe werd voor elk in het onderzoektijdvak uitgevoerd producttype nagegaan welk percentage daarvan met winst aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt was verkocht.
(27)
Wanneer de winstgevende verkoop van een producttype 80 % of minder bedroeg van de totale verkoop van dat type of wanneer de gewogen gemiddelde prijs van dat type lager was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de reële binnenlandse prijs, berekend als gewogen gemiddelde van de winstgevende verkoop van alleen dat type, mits deze verkoop 10 % of meer bedroeg van de totale verkoop van dat type.
(28)
Indien de winstgevende verkoop van een producttype minder bedroeg dan 10 % van de totale verkoop van dat type, werd geconcludeerd dat dat bepaalde type in onvoldoende hoeveelheden was verkocht om een binnenlandse prijs op te leveren die een geschikte basis kon bieden voor de vaststelling van de normale waarde.
(29)
Wanneer de binnenlandse prijzen van een bepaald door een producent/exporteur verkocht producttype niet konden worden gebruikt om de normale waarde vast te stellen, moest een andere methode worden toegepast. In dat geval gebruikte de Commissie een geconstrueerde normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(30)
Om de normale waarde te construeren overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening werden de verkoopkosten en de algemene en administratieve kosten (hierna „de VAA-kosten” genoemd) en de gewogen gemiddelde winst van elk van de meewerkende producenten/exporteurs bij hun binnenlandse verkoop van het soortgelijke product in het kader van normale handelstransacties in het onderzoektijdvak toegevoegd aan hun gemiddelde fabricagekosten in die periode. Waar nodig werden de opgegeven fabricage- en VAA-kosten gecorrigeerd voordat ze werden gebruikt om na te gaan of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en om de normale waarde te construeren.
2.2. China
2.2.1. Ondernemingen waaraan een behandeling als marktgerichte onderneming werd toegestaan
(31)
Aangezien aan beide meewerkende producenten/exporteurs in China een behandeling als marktgericht bedrijf werd toegestaan, werd voor hen de normale waarde vastgesteld volgens de in de overwegingen 21 tot en met 30 beschreven methode, op basis van de informatie die zij over hun binnenlandse prijzen en hun productiekosten voor het betrokken product hadden verstrekt. De normale waarde kon worden gebaseerd op de reële binnenlandse prijzen, aangezien de ondernemingen voor alle producttypen in het kader van normale handelstransacties voldoende hoeveelheden op de binnenlandse markt hadden verkocht. Voor een van de producenten/exporteurs met een verbonden producent werden de geconsolideerde gegevens over de binnenlandse prijzen en productiekosten van beide ondernemingen gebruikt om de normale waarde vast te stellen.
2.2.2. Referentieland
(32)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening moet in landen met een overgangseconomie de normale waarde voor ondernemingen waaraan geen behandeling als marktgericht bedrijf is toegestaan, worden vastgesteld op basis van de prijzen of de geconstrueerde waarde in een referentieland.
(33)
In het bericht van inleiding heeft de Commissie haar voornemen te kennen gegeven om Maleisië als geschikt referentieland voor de vaststelling van de normale waarde voor China te kiezen, en belanghebbenden werd verzocht hun reacties mee te delen.
(34)
Geen enkele belanghebbende heeft bezwaren geopperd tegen de keuze van Maleisië als referentieland.
(35)
Gelet op het voorgaande en gezien het feit dat Maleisië een concurrerende markt van representatieve omvang is, werd geconcludeerd dat Maleisië een geschikt referentieland was in de zin van artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
2.3. Korea, Maleisië en Thailand
(36)
Voor de ene meewerkende producent/exporteur uit elk van de bovengenoemde landen werd de normale waarde vastgesteld volgens de in de overwegingen 21 tot en met 30 beschreven methode. Voor de Maleise producent kon de normale waarde worden gebaseerd op de reële binnenlandse prijzen, aangezien de onderneming voor alle producttypen in het kader van normale handelstransacties voldoende hoeveelheden op de binnenlandse markt had verkocht. Voor de Koreaanse producent werd de normale waarde geconstrueerd voor een van de in totaal twee naar de EU uitgevoerde producttypen en voor de Thaise producent voor het enige producttype. Voor de meewerkende producent/exporteur in Thailand werden de geconsolideerde gegevens over de binnenlandse prijzen en productiekosten van die onderneming en de daarmee verbonden producent gebruikt om de normale waarde vast te stellen, aangezien beide ondernemingen voor het betrokken product als een enkel bedrijf functioneerden. Voor een van de producenten/exporteurs met een verbonden producent werden de geconsolideerde gegevens over de binnenlandse prijzen en productiekosten van beide ondernemingen gebruikt om de normale waarde vast te stellen.
3. Uitvoerprijs
(37)
In geval van verkoop voor uitvoer naar verbonden eindgebruikers (producenten van CRT-beeldbuizen) in de Gemeenschap, werden de verkoopcijfers bij de berekening van de dumpingmarges niet in aanmerking genomen, aangezien het door de eindgebruikers geproduceerde product niet onder dit onderzoek viel. Deze verkoop was vrij beperkt (iets meer dan 10 % van de totale uitvoer van de betrokken ondernemingen naar de EU) en de verkoop aan niet-verbonden klanten werd geacht een representatief beeld te geven.
(38)
Wanneer het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, namelijk aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijzen.
(39)
Bij verkoop via een verbonden importeur werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening, namelijk op basis van de prijs waartegen de ingevoerde producten voor het eerst werden doorverkocht aan een onafhankelijke afnemer. In deze gevallen werden correcties aangebracht voor alle kosten tussen invoer en wederverkoop, inclusief VAA-kosten, en voor winst.
(40)
Bij verkoop via een verbonden handelaar buiten de Gemeenschap werd de uitvoerprijs vastgesteld op basis van de eerste wederverkoopprijzen aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap.
3.1. China
(41)
Eén producent/exporteur in China voerde hetzij rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers, hetzij via twee in de Gemeenschap gevestigde verbonden ondernemingen uit naar de Gemeenschap. De andere producent/exporteur voerde alles uit naar onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap via zijn buiten de Gemeenschap gevestigde verbonden onderneming.
(42)
Een van de met de eerste producent/exporteur verbonden ondernemingen heeft niet aan het onderzoek meegewerkt, omdat zij de vragenlijst voor verbonden ondernemingen die betrokken zijn bij de verkoop of het in de handel brengen van het voor de Europese Gemeenschap bestemde betrokken product, niet heeft ingevuld. De producent/exporteur stelde namelijk dat de verkoop via die onderneming niet als verbonden verkoop mocht worden beschouwd, omdat er geen feitelijk verband meer zou hebben bestaan tussen de betrokken ondernemingen. In ieder geval bestond er, althans in het onderzoektijdvak, een juridische band in de zin van artikel 143 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek (3), aangezien ze tenslotte hetzelfde moederbedrijf hadden. Gezien deze kennelijk gedeeltelijke medewerking heeft de Commissie, nadat zij de producent/exporteur had gewezen op de gevolgen van niet-medewerking, gebruik gemaakt van de beschikbare feiten om de uitvoerprijs voor de verkoop via deze niet-meewerkende verbonden onderneming vast te stellen overeenkomstig het bepaalde in artikel 18 van de basisverordening.
(43)
Voor het geval dat de betrokken ondernemingen als verbonden werden beschouwd, voerde de producent/exporteur ook aan dat de verkoop via de niet-meewerkende verbonden onderneming aan de eindverbruiker ook als verbonden verkoop moest worden beschouwd gezien de exclusieve contractuele verbintenissen tussen de eindverbruiker en het uiteindelijke moederbedrijf van de producent/exporteur, en derhalve niet in aanmerking moest worden genomen bij de berekening van de dumpingmarge. Maar aangezien aan de criteria van artikel 143, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 2454/93 niet was voldaan, werd de verkoop aan de betrokken eindverbruiker als niet-verbonden verkoop beschouwd. In dit verband werden de wederverkoopprijzen aan deze eerste onafhankelijke afnemer vastgesteld door aan de transactieprijs de bij de meewerkende verbonden importeur geconstateerde winst toe te voegen. Om de uitvoerprijs grens Gemeenschap vast te stellen, werden bijgevolg de voor de meewerkende importeur aangebrachte correcties (kosten tussen invoer en verkoop, VAA-kosten en een redelijke winstmarge) op de hierboven berekende wederverkoopprijs toegepast.
(44)
Bij gebrek aan medewerking van onafhankelijke importeurs en gezien het feit dat CRT-beeldbuizen tot dezelfde bruingoedsector behoren als kleurentelevisietoestellen, werd het redelijk geacht hiervoor een winstmarge van 5 % te hanteren zoals in de antidumpingprocedure betreffende kleurentelevisietoestellen (4).
3.2. Korea
(45)
De enige meewerkende producent/exporteur voerde het betrokken product uit naar de Gemeenschap via een verbonden importeur. De uitvoerprijs werd daarom vastgesteld op basis van de wederverkoopprijzen aan onafhankelijke afnemers.
(46)
Voor de correctie werd de in overweging 44 vermelde winstmarge toegepast.
3.3. Maleisië en Thailand
(47)
Het betrokken product werd door beide meewerkende producenten/exporteurs naar onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap uitgevoerd. De uitvoerprijs werd derhalve vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijzen.
4. Vergelijking
(48)
De normale waarde en de uitvoerprijzen werden vergeleken in hetzelfde handelsstadium, af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijzen te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(49)
Op basis hiervan werden, wanneer het nodig en gerechtvaardigd was, voor alle onderzochte producenten/exporteurs correcties toegestaan voor verschillen in de kosten van vervoer, verzekering, laden, overladen, lossen en aanverwante kosten, verpakking, krediet, commissielonen en servicekosten (waarborgen/garanties).
(50)
Eén producent/exporteur in China en de enige meewerkende producent/exporteur in Korea vroegen overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder j), van de basisverordening een correctie voor omrekening van valuta’s. Zij voerden aan dat in het onderzoektijdvak de lokale valuta’s (CNY en KRW) tegenover de euro in waarde waren gedaald en dat daarom op het in euro’s gefactureerde bedrag voor de uitvoer naar de Gemeenschap een overeenkomstige correctie moest worden toegepast. In verband hiermee werd daarentegen geconstateerd dat beide valuta’s in die periode tegenover de euro in waarde waren gestegen. Deze klachten werden dus ongegrond geacht en bijgevolg verworpen.
(51)
Dezelfde producenten/exporteurs maakten overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder d) ii), van de basisverordening aanspraak op een correctie voor een verschil in handelsstadium, omdat hun uitvoer naar de Gemeenschap voor distributeurs en hun binnenlandse verkoop daarentegen voor eindverbruikers was bestemd. In verband hiermee werd geconstateerd dat de eerste onafhankelijke afnemers op beide markten eindverbruikers waren. Bijgevolg werd deze klacht ongegrond geacht en dus verworpen.
(52)
Dezelfde meewerkende producenten/exporteurs vroegen overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder k), van de basisverordening een correctie voor andere factoren. Zij voerden namelijk aan dat de sterke daling van de prijzen van CRT-beeldbuizen in het onderzoektijdvak door de concurrentie van platte beeldschermen hun binnenlandse en hun uitvoerprijzen niet op dezelfde wijze had beïnvloed. Zij schreven dit toe aan het feit dat, terwijl de verkoop op de binnenlandse markt in het onderzoektijdvak gelijkmatig was gespreid, hun uitvoer zich maar tot een deel van die periode beperkte. Deze klacht werd echter niet aanvaard, omdat er geen bewijs werd geleverd dat de vergelijkbaarheid van de prijzen daaronder had geleden of dat de afnemers op de binnenlandse markt daardoor gedurig andere prijzen hadden betaald.
(53)
Ook werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder b), van de basisverordening correcties toegepast voor verschillen in de terugbetaling van de Chinese btw, omdat werd geconstateerd dat er op uitvoer minder btw werd terugbetaald dan voor binnenlandse verkoop.
(54)
Voor één producent/exporteur in China, die via zijn verbonden handelaar buiten de Gemeenschap uitvoerde, werd ook overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder i), van de basisverordening een correctie toegepast op de uitvoerprijs, omdat deze handelaar functies vervulde die vergelijkbaar zijn met die van een handelaar die voor een commissieloon werkt. Laatstgenoemde correctie bedroeg 2 %, omdat ze redelijk werd geacht als commissieloon voor onafhankelijke handelaren in het betrokken product.
5. Dumpingmarge
5.1. Individuele dumpingmarges
(55)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden voor alle onderzochte producenten/exporteurs dumpingmarges vastgesteld door vergelijking van een gewogen gemiddelde normale waarde per producttype met een gewogen gemiddelde uitvoerprijs per producttype zoals hierboven vastgesteld.
(56)
Het is altijd al een vaste gewoonte van de Commissie geweest om voor verbonden producenten/exporteurs of producenten die tot dezelfde groep behoren, maar één gewogen gemiddelde dumpingmarge vast te stellen op basis van de individuele dumpingmarges. De berekening van individuele antidumpingrechten kan immers ontduiking van de antidumpingmaatregelen aanmoedigen en ze ondoeltreffend maken, omdat verbonden producenten/exporteurs daardoor hun uitvoer naar de Gemeenschap kunnen kanaliseren via de onderneming met de laagste dumpingmarge.
(57)
Volgens deze gewoonte werd dus maar één dumpingmarge vastgesteld voor de meewerkende producenten/exporteurs in China die tot dezelfde groep behoren, namelijk Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd en de daarmee verbonden producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Zo werd ook één dumpingmarge vastgesteld voor de Thaise meewerkende producenten/exporteurs die tot dezelfde groep behoren, namelijk CRT Display Technology Co., Ltd en de daarmee verbonden producent Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Dumpingmarges per land
(58)
Voor de producenten/exporteurs die noch de vragenlijst van de Commissie hebben ingevuld, noch zich op andere wijze hebben aangemeld, werd de dumpingmarge overeenkomstig artikel 18, lid 1, van de basisverordening vastgesteld op basis van de beschikbare gegevens.
(59)
Om de dumpingmarge per land voor alle niet-meewerkende producenten/exporteurs vast te stellen, werd eerst nagegaan in welke mate zij niet hadden meegewerkt. Hiervoor werd de uitvoer naar de Gemeenschap die de meewerkende producenten/exporteurs hadden gerapporteerd, vergeleken met de desbetreffende importstatistieken van Eurostat.
(60)
Voor Maleisië en Thailand, waar het medewerkingsniveau laag was, d.w.z. minder dan 80 %, werd het passend geacht de dumpingmarge voor de niet-meewerkende producenten/exporteurs vast te stellen op een hoger niveau dan de hoogste dumpingmarge die voor de meewerkende producenten/exporteurs was vastgesteld. Er kan immers worden aangenomen dat de geringe medewerking het gevolg was van het feit dat de niet-meewerkende producenten/exporteurs in het onderzochte land doorgaans een hogere dumpingmarge hadden toegepast dan de meewerkende producenten/exporteurs. Er waren trouwens ook geen aanwijzingen dat niet-meewerkende ondernemingen zich minder aan dumping schuldig hadden gemaakt en het niet verlenen van medewerking moest zeker niet worden beloond. De dumpingmarges werden dus gelijkgesteld met de hoogste vastgestelde marges voor representatieve typen van één meewerkende producent in de betrokken landen of met de hoogste vastgestelde marges voor representatieve transacties door één meewerkende producent in die landen.
(61)
Voor Korea wijst het extreem lage medewerkingsniveau - volgens de statistieken van Eurostat amper 2 % van de totale uitvoer - duidelijk op een weigering van medewerking door de grootste producenten/exporteurs. Gezien deze bijzondere situatie en bij gebrek aan meer geschikte informatie werd het passend geacht de dumpingmarge voor de niet-meewerkende ondernemingen gelijk te stellen met de voor een representatief producttype in de klacht aangegeven dumpingmarge, namelijk 15,0 %. Deze dumpingmarge werd gecontroleerd aan de hand van gepubliceerde prijslijsten en statistieken van Eurostat.
(62)
Voor China was het medewerkingsniveau zeer hoog, aangezien de door de meewerkende producenten/exporteurs gerapporteerde uitvoer naar de Gemeenschap in het onderzoektijdvak de invoer volgens de gegevens van Eurostat overschreed en er geen reden was om aan te nemen dat een producent/exporteur met opzet niet had meegewerkt. Om een onderscheid te maken tussen de meewerkende Chinese producenten/exporteurs die allemaal als marktgericht bedrijf werden behandeld, en eventueel andere Chinese producenten/exporteurs die niet aan het onderzoek hebben meegewerkt, werd het passend geacht de dumpingmarge voor heel China vast te stellen op basis van een vergelijking tussen de uitvoerprijzen van de meest verkochte representatieve producttypen volgens Eurostat en de normale waarde van dezelfde producttypen in het referentieland.
(63)
De dumpingmarges, in procenten van de cif-prijs grens Gemeenschap, vóór inklaring, zijn:
a)
China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd en L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd
25,5 %
-
alle andere ondernemingen
28,3 %
b)
Korea
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd
0 %
-
alle andere ondernemingen
15,0 %
c)
Maleisië
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
alle andere ondernemingen
14,5 %
d)
Thailand
-
Thai CRT Co., Ltd en CRT Display Technology Co., Ltd
41,4 %
-
alle andere ondernemingen
47,2 %
D. SCHADE
1. Communautaire productie en bedrijfstak van de Gemeenschap
(64)
In het onderzoektijdvak werd het soortgelijke product door zeven EG-producenten geproduceerd. Vier van deze producenten zijn echter verbonden met exporteurs in de betrokken landen. Dankzij hun relatie met de exporteur zijn deze vier ondernemingen wellicht gespaard gebleven van de negatieve gevolgen van schadelijke dumping. Dit blijkt ook uit het feit dat deze producenten niet aan de procedure hebben meegewerkt. Het werd passend geacht hun productie van de communautaire productie uit te sluiten en hen ook van de definitie van de bedrijfstak van de Gemeenschap uit te sluiten. Bovendien hebben twee van deze vier producenten hun productie na het onderzoektijdvak definitief stopgezet.
(65)
Vandaar dat de productie van drie producenten, namelijk Ekranas, Ecimex en Thomson, de totale communautaire productie vormen in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(66)
Zoals reeds vermeld in overweging 2, werd de klacht ingediend namens twee EG-producenten, namelijk Ekranas en Ecimex. Deze klagers bleken goed te zijn voor een groot deel (meer dan 40 %) van de totale communautaire productie van het betrokken product.
(67)
Belangrijk is dat beide klagers, die het soortgelijke product in het onderzoektijdvak produceerden, in de eerste helft van 2006 hun productie hebben stopgezet en een faillissementsprocedure hebben ingeleid. Aangezien de faillissementsprocedures nog lopen, is het niet duidelijk of Ekranas en Ecimex hun productie van CRT-beeldbuizen al dan niet zullen hervatten. Nadat de procedure was ingeleid, heeft Thomson de Commissie meegedeeld dat het de door TUBE ingediende klacht steunde en heeft het zijn volledige medewerking verleend aan het onderzoek. Bij gebrek aan informatie over de al dan niet definitieve stopzetting van hun productie worden Ekranas en Ecimex dus nog steeds geacht deel uit te maken van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Ekranas, Ecimex en Thomson worden derhalve geacht de bedrijfstak van de Gemeenschap te vormen in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening en worden hierna „de bedrijfstak van de Gemeenschap” genoemd.
2. Verbruik in de Gemeenschap
(68)
Het verbruik in de Gemeenschap werd vastgesteld op basis van de verkoop van de eigen productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de EG-markt, de verkoopcijfers van de andere producenten en de van Eurostat verkregen importgegevens.
(69)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de markt van de Gemeenschap voor het betrokken product met circa 14 % gedaald. Het verbruik in de Gemeenschap bedroeg in 2002 ongeveer 9,5 miljoen stuks en in het onderzoektijdvak circa 8,2 miljoen stuks. In 2003 daalde het met 2 %, in 2004 steeg het met 7 procentpunten en in het onderzoektijdvak (OT) daalde het plots met bijna 20 procentpunten.
2002
2003
2004
OT
Totaal verbruik in de EG (in aantal stuks)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Na in kennis te zijn gesteld van de voorlopige bevindingen maakte de indiener van de klacht bezwaar tegen de door de Commissie toegepaste methode om het verbruik vast te stellen. Hij voerde met name aan (i) dat uit de in overweging 64 verstrekte informatie zou blijken dat de hele verkoop van die met exporteurs in de betrokken landen verbonden EG-producenten was uitgesloten van de berekening van het verbruik en ook van het onderzoek naar de schade, en (ii) dat een deel van de verkoop voor intern gebruik door een van de drie in overweging 67 vermelde EG-producenten eveneens ten onrechte van de berekening van het verbruik was uitgesloten.
(71)
In verband met argument (i) zij erop gewezen dat overweging 64 alleen maar betrekking heeft op de definitie van de bedrijfstak van de Gemeenschap en de vaststelling van de totale communautaire productie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening en niet op de berekening van het totale verbruik in de Gemeenschap. Bij die berekening is de verkoop van de producenten die van de definitie van de bedrijfstak van de Gemeenschap en van de communautaire productie werden uitgesloten, immers meegeteld. Dit blijkt ook uit overweging 68 en uit specifieke informatie die aan de indiener van de klacht is verstrekt en waaruit blijkt dat de verkoop in kwestie in het onderzoektijdvak ongeveer 3 miljoen stuks bedroeg. Daarom is de verkoop van alle producenten binnen de Gemeenschap van wie de indiener van de klacht en de Commissie weet dat ze in de periode van 2002 tot het onderzoektijdvak actief waren, meegerekend bij de vaststelling van het verbruik. De producenten die van de definitie van de bedrijfstak van de Gemeenschap werden uitgesloten, moesten echter ook van het onderzoek naar de situatie van die bedrijfstak worden uitgesloten, juist omdat ze niet werden geacht daar overeenkomstig artikel 4, lid 1, van de basisverordening deel van uit te maken. Argument (i) wordt derhalve verworpen.
(72)
Wat argument (ii) betreft, is het inderdaad zo dat de Commissie bepaalde verkochte hoeveelheden van de berekening van het verbruik en van het onderzoek naar een aantal essentiële schade-indicatoren, waaronder met name omvang van de verkoop, verkoopprijzen, marktaandeel en winstgevendheid, heeft uitgesloten omdat die verkoop als intern werd beschouwd. Het is immers een vaste gewoonte van de Commissie om de interne verkoop te scheiden van de verkoop op de vrije markt, omdat er alleen bij deze laatste sprake is van concurrentie (5). Omgekeerd is het ook zo dat interne verkoop niet concurreert met producten die op de vrije markt worden verkocht en dus ook geen schade ondervindt van invoer met dumping. In deze specifieke sector hebben de meeste grote producenten van het soortgelijke product (in tegenstelling tot de twee klagers) ook activiteiten in de verwerkende industrie, namelijk de verdere afwerking van beeldbuizen tot televisietoestellen. Zo heeft de Commissie bijvoorbeeld de interne verkoop van Sony van het onderzoek uitgesloten en daar was de indiener van de klacht het mee eens. Dezelfde methode is consequent toegepast op alle EG-producenten, ongeacht of zij deel uitmaakten van de bedrijfstak van de Gemeenschap of als „andere EG-producenten” werden beschouwd (zie overweging 64).
(73)
Wat de interne verkoop in argument (ii) betreft, heeft de Commissie geconstateerd dat de beeldbuizenfabriek die nu bekend is onder de naam Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen, tot juli 2004 samen met de TV-fabriek in het Poolse Zyrardow één rechtspersoon vormde, namelijk de onderneming TMM Polska, die zelf volledig in handen is van het moederbedrijf Thomson SA. Naar vaste gewoonte is de Commissie ervan uitgegaan dat het hier om een geïntegreerde producent ging en dat de leveringen van het soortgelijke product van de beeldbuizenfabriek in Piaseczno naar de TV-fabriek van Zyrardow een interne transactie vormden en dus golden als interne verkoop tegen transactieprijzen. De indiener van de klacht heeft de situatie in verband met de transactieprijzen de facto erkend met zijn verklaring dat „de relatie tussen Thomson Display en de CRT-beeldbuizenfabriek van Thomson de prijzen misschien kan hebben beïnvloed, maar zeker niet de verkochte hoeveelheden”. De Commissie bevestigt dus dat deze transacties niet als verkoop op de vrije markt kunnen worden beschouwd.
(74)
Ten slotte zij er voor alle duidelijkheid nog op gewezen dat, ook al werd deze interne verkoop in het verbruik opgenomen (zie onderstaande tabel), alleen de totale hoeveelheden zouden veranderen, maar dat de tendens, namelijk de substantiële inkrimping van de vraag in het onderzoektijdvak, ongeveer dezelfde zou blijven als die welke in overweging 69 is beschreven. Argument (ii) wordt derhalve verworpen.
2002
2003
2004
OT
Totaal EG-verbruik op basis van interne en niet-interne verkoop (in aantal stuks)
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Invoer uit de betrokken landen
a) Cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de betrokken invoer
(75)
De Commissie heeft onderzocht of de gevolgen van de invoer met dumping uit de betrokken landen cumulatief moesten worden beoordeeld op basis van de criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening. Zij heeft geverifieerd (i) of de voor elk betrokken land vastgestelde dumpingmarge meer dan minimaal was in de zin van artikel 9, lid 3, van de basisverordening en (ii) of de concurrentievoorwaarden tussen de ingevoerde producten en het soortgelijke product uit de Gemeenschap vergelijkbaar waren.
(76)
Eerst en vooral wordt erop gewezen dat de gegevens over Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd en LG Philips Display Korea Co., Ltd, d.w.z. de twee producenten/exporteurs in de betrokken landen die werden geacht het betrokken product niet te hebben gedumpt, duidelijk werden uitgesloten van de volgende analyse, die uitsluitend betrekking heeft op invoer met dumping. Ter informatie was de invoer door beide voornoemde producenten in het onderzoektijdvak marginaal, aangezien hij aanmerkelijk minder bedroeg dan 1 % van het verbruik in de Gemeenschap.
(77)
Op grond hiervan lag de dumpingmarge voor elk van de betrokken landen hoger dan de minimale dumpingmarge, zoals vastgesteld in artikel 9, lid 3, van de basisverordening, en was het volume van de invoer met dumping uit elk van beide landen niet verwaarloosbaar in de zin van artikel 5, lid 7, van de basisverordening, want hun marktaandeel bedroeg in het onderzoektijdvak respectievelijk 3,6 en 6,5 %. De concurrentievoorwaarden tussen de invoer met dumping uit de betrokken landen en het soortgelijke product uit de Gemeenschap waren wel degelijk vergelijkbaar. Dit bleek uit het feit dat het uit de betrokken landen ingevoerde betrokken product en het door de bedrijfstak van de Gemeenschap geproduceerde en op de EG-markt verkochte soortgelijke product vergelijkbaar waren, met elkaar concurreerden en via dezelfde handelskanalen werden gedistribueerd. Bovendien ging het om substantiële importvolumes die in significante marktaandelen resulteerden.
(78)
In het licht van het bovenstaande werd geoordeeld dat aan alle criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening was voldaan. De invoer met dumping uit de vier betrokken landen werd derhalve cumulatief beoordeeld.
b) Volume
(79)
In het onderzoektijdvak lag het volume van de invoer met dumping van het betrokken product uit de betrokken landen naar de Gemeenschap net onder de 1,6 miljoen stuks, d.w.z. dicht bij het in 2002 geconstateerde niveau. Deze schijnbare stabiliteit verbergt sterke variaties in de jaren 2003, 2004 en het onderzoektijdvak. De invoer steeg immers met 44 % in 2003, daalde met 3 procentpunten in 2004 en zakte verder met 44 procentpunten in het onderzoektijdvak.
2002
2003
2004
OT
Volume van de invoer met dumping uit de betrokken landen (aantal stuks)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Marktaandeel van de invoer met dumping uit de betrokken landen
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen (EUR/stuk)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Marktaandeel
(80)
Het marktaandeel van de exporteurs in de betrokken landen steeg van 17 % in 2002 tot 19,4 % in het onderzoektijdvak. Meer bepaald maakte het marktaandeel een sprong van bijna 8 procentpunten in 2003, daalde met ongeveer 2 procentpunten in 2004 en zakte verder met circa 3,5 procentpunten in het onderzoektijdvak. Dat het marktaandeel van de invoer uit de betrokken landen in het onderzoektijdvak groter was dan in 2002, ook al werd er in die periode minder ingevoerd dan in 2002, kan worden verklaard door een plotse daling van het verbruik zoals beschreven in overweging 69.
d) Prijzen
i) Prijsontwikkeling
(81)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de gemiddelde importprijs van het betrokken product uit de betrokken landen met 24 % gedaald. Hij is in 2003 met 15 % gedaald, in 2004 nogmaals met 21 procentpunten en in het onderzoektijdvak is hij weer gestegen met 12 procentpunten.
ii) Prijsonderbieding
(82)
Voor elk model is er een prijsvergelijking gemaakt tussen de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de producenten/exporteurs en die van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Daartoe werden de af-fabriekprijzen van de bedrijfstak voor niet-verbonden afnemers vergeleken met de cif-importprijzen grens Gemeenschap, naar behoren gecorrigeerd om de prijs voor niet aan zee grenzende afnemers weer te geven, van de meewerkende producenten/exporteurs van de betrokken landen. In het onderzoektijdvak bleek het in de Gemeenschap verkochte betrokken product uit de betrokken landen de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap met -37 % (d.w.z. geen onderbieding) tot maximaal 13 % te onderbieden, naar gelang de betrokken exporteur. Over het algemeen was de onderbieding heel beperkt. Uit de Eurostat-gegevens blijkt echter dat in de jaren vóór het onderzoektijdvak de prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen aanmerkelijk lager waren dan die van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
4. Situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(83)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Gemeenschap een beoordeling van alle relevante economische factoren en indicatoren die de situatie van deze producenten in de beoordelingsperiode hebben beïnvloed.
a) Productie
(84)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap met 5 % gedaald. In 2003 is zij met 8 % gestegen, in 2004 nogmaals met 12 procentpunten en in het onderzoektijdvak is zij ten slotte met 25 procentpunten sterk gedaald.
2002
2003
2004
OT
Productie (aantal stuks)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Capaciteit en bezettingsgraad
(85)
Tijdens de hele beoordelingsperiode is de productiecapaciteit alsmaar gestegen. In 2003 daalde zij met 4 %, in 2004 nogmaals met 19 procentpunten en in het onderzoektijdvak ten slotte met 5 procentpunten. Dit komt overeen met een uitbreiding van het machinepark.
2002
2003
2004
OT
Productiecapaciteit (aantal stuks)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Bezettingsgraad
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
In 2002-2003 bedroeg de bezettingsgraad 80 tot 85 %; daarna volgde in het onderzoektijdvak een sterke daling tot 61 %.
c) Voorraden
(87)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak waren er grote schommelingen in het niveau van de voorraden eindproducten. Eerst daalde het niveau sterk in 2003, een bewijs dat het economische klimaat voor dit specifieke product in 2002 en 2003 nog gunstig was, daarna steeg het fors eind 2004, omdat de vraag plotseling was gedaald. In het onderzoektijdvak werd het niveau van de werkelijke productie, zoals reeds gezegd, verlaagd en kwamen de eindvoorraden weer op een redelijker niveau te liggen.
2002
2003
2004
OT
Eindvoorraden (aantal stuks)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Verkoop
(88)
De verkoop van de eigen productie door de bedrijfstak van de Gemeenschap aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap steeg in 2003 met 6 % en in 2004 met 16 procentpunten, waarna er in het onderzoektijdvak een daling optrad met 6 procentpunten. In totaal is de verkoop in de beoordelingsperiode met 16 % gestegen. Het grote verschil tussen de omvang van de productie en die van de binnenlandse verkoop is toe te schrijven aan het feit dat de bedrijfstak van de Gemeenschap ongeveer twee derde van haar productie buiten de Gemeenschap uitvoert.
2002
2003
2004
OT
Omvang van de EG-verkoop aan onafhankelijke afnemers (aantal stuks)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Marktaandeel
(89)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap is tussen 2002 en het onderzoektijdvak met 10 procentpunten gestegen. Het bedroeg namelijk bijna 28 % in 2002, steeg tot 30 % in 2003 en circa 32 % in 2004, om tijdens het onderzoektijdvak ten slotte tot bijna 38 % te stijgen. Deze toename van het marktaandeel moet worden gezien tegen de achtergrond van een dalend verbruik in de EG, zoals in overweging 69 is beschreven.
2002
2003
2004
OT
Marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Groei
(90)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak daalde het verbruik in de Gemeenschap met 14 %, terwijl de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de EG-markt met 16 % steeg. De bedrijfstak won ongeveer 10 procentpunten marktaandeel, terwijl de invoer met dumping tussen 2002 en het onderzoektijdvak 2,4 procentpunten marktaandeel won.
g) Werkgelegenheid
(91)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Gemeenschap circa 10 % gedaald. Tussen 2002 en 2003 daalde zij met 4 %, in 2004 steeg zij met 6 procentpunten, maar in het onderzoektijdvak daalde zij opnieuw met 12 procentpunten, deels als gevolg van de inkrimping van de productie.
2002
2003
2004
OT
Werkgelegenheid (aantal personen)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Productiviteit
(92)
De arbeidsproductiviteit van de bedrijfstak van de Gemeenschap, gemeten als de jaarlijkse productie (aantal stuks) per werknemer, is in 2003 met 12 % toegenomen, in 2004 nogmaals met 6 procentpunten gestegen en ten slotte in het onderzoektijdvak met 12 procentpunten gedaald. Gezien de plotse inkrimping van de markt in het onderzoektijdvak werd de omvang van de productie meteen aangepast, maar zoals gewoonlijk verliep de aanpassing van de arbeidskrachten minder snel, zodat daardoor de geconstateerde daling van de productiviteit werd veroorzaakt.
2002
2003
2004
OT
Productiviteit (aantal stuks per werknemer)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Lonen
(93)
In het onderzoektijdvak was het gemiddelde loon per werknemer ongeveer hetzelfde als in 2002. In 2003 is het met 11 % gedaald, in 2004 is het nogmaals met 2 procentpunten gedaald en in het onderzoektijdvak is het ten slotte met 14 procentpunten gestegen.
2002
2003
2004
OT
Jaarlijkse arbeidskosten per werknemer (x 1 000 EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Verkoopprijzen en factoren die van invloed zijn op de prijzen binnen de Gemeenschap
(94)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak zijn de eenheidsprijzen voor de verkoop van de eigen productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap aan onafhankelijke afnemers binnen de Gemeenschap continu met in totaal 42 % gedaald. In 2003 zijn ze immers met 25 % gedaald, in 2004 nogmaals met 9 procentpunten en in het onderzoektijdvak ten slotte met nog eens 8 procentpunten. Het onderzoek wees uit dat er weinig of geen onderbieding was van de verkoopprijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap door de invoer met dumping. Voor een bepaald aantal modellen was de onderbieding groter dan de gemiddelde onderbiedingsmarges waarvan sprake is in overweging 82.
2002
2003
2004
OT
Eenheidsprijs EG-markt (EUR/stuk)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Winstgevendheid en rendement van de investeringen
(95)
In de beoordelingsperiode is de winstgevendheid van de verkoop van de eigen productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap binnen de Gemeenschap, uitgedrukt als percentage van de nettoverkoop, voortdurend gedaald. De winstgevendheid daalde van 24 % in 2002 tot circa 18 % in 2003 en ongeveer 10 % in 2004. In het onderzoektijdvak maakte de bedrijfstak van de Gemeenschap een verlies van - 3,6 %.
2002
2003
2004
OT
Winstgevendheid van de EG-verkoop aan onafhankelijke afnemers (% van de nettoverkoop)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
Rendement van de investeringen (winst in % van hun nettoboekwaarde)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Het rendement van de investeringen, uitgedrukt in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen, liep grotendeels gelijk met de bovengenoemde ontwikkeling van de winstgevendheid. Het daalde van ongeveer 17 % in 2002 naar - 2,1 % in het onderzoektijdvak.
l) Cashflow en vermogen om kapitaal aan te trekken
(97)
Ook de nettocashflow uit bedrijfsactiviteiten is in de beoordelingsperiode gedaald. Van circa 175 miljoen EUR in 2002 is hij gedaald tot ongeveer 125 miljoen EUR in 2003, opnieuw gestegen tot circa 141 miljoen EUR in 2004, alvorens sterk te dalen tot ongeveer -25 miljoen EUR in het onderzoektijdvak. De situatie verslechterde zodanig dat twee van de ondernemingen die de bedrijfstak van de Gemeenschap vormden, in de eerste helft van 2006 failliet werden verklaard, zoals aangegeven in overweging 67. Alleen Thomson kon van zijn moederbedrijf financiële steun krijgen en zo een slechtere financiële situatie vermijden. Ekranas en Ecimex konden geen kapitaal aantrekken. Wat de toekomst betreft wordt het vermogen van de bedrijfstak van de Gemeenschap om nieuw kapitaal aan te trekken blijkbaar ernstig gehinderd door de slechte vooruitzichten voor de vraag.
2002
2003
2004
OT
Cashflow (x 1 000 EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investeringen
(98)
De jaarlijkse investeringen van de bedrijfstak van de Gemeenschap in de productie van het betrokken product zijn tussen 2002 en het onderzoektijdvak alsmaar gedaald. In 2003 daalden zij met 14 %, in 2004 nogmaals met 25 procentpunten en in het onderzoektijdvak nog eens met 40 procentpunten.
2002
2003
2004
OT
Netto-investeringen (x 1 000 EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Hoogte van de dumpingmarge
(99)
Gezien de omvang van de invoer uit de betrokken landen en de prijzen van de ingevoerde producten kunnen de gevolgen van de vastgestelde dumpingmarge voor de bedrijfstak van de Gemeenschap niet als verwaarloosbaar worden beschouwd.
o) Herstel van de gevolgen van eerdere dumping
(100)
Bij Verordening (EG) nr. 2313/2000 van de Raad (6) zijn maatregelen genomen ten aanzien van de invoer van bepaalde kathodestraalbuizen voor kleurentelevisietoestellen uit India en Korea. Deze maatregelen zijn op 21 oktober 2005 verstreken. Zij golden echter maar voor een van de vier landen waarop deze procedure betrekking heeft, en slechts voor een deel van GN-code 8540 11 11, een van de vijf in overweging 12 vermelde GN-codes. Ter informatie, onder GN-code 8540 11 11 valt ongeveer 20 % van het productgamma waarop deze procedure betrekking heeft. Aangezien de situaties verschillend zijn, is het moeilijk conclusies te trekken over het herstel van de gevolgen van eerdere dumping.
5. Conclusie inzake schade
(101)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de invoer met dumping van het betrokken product uit de betrokken landen met 3 % gedaald, maar is hun aandeel in de markt van de Gemeenschap met ongeveer 2,4 procentpunten gestegen. In de beoordelingsperiode waren, volgens de Eurostat-gegevens, de gemiddelde prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen doorgaans lager dan die van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Tijdens het onderzoektijdvak hebben de prijzen van de invoer uit de betrokken landen die van de bedrijfstak echter niet aanzienlijk onderboden. Zoals aangegeven in overweging 82, lag in het onderzoektijdvak de prijsonderbieding, berekend op basis van een gewogen gemiddelde, immers tussen -37 % en 13 %, naar gelang het land en de exporteur in kwestie. Uit de Eurostat-gegevens blijkt echter dat in de jaren vóór het onderzoektijdvak de prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen aanmerkelijk lager waren dan die van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
(102)
Vastgesteld werd dat de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap in de beoordelingsperiode duidelijk is achteruitgegaan. In de eerste plaats werden twee van de drie ondernemingen die de bedrijfstak van de Gemeenschap vormen, in de eerste helft van 2006 failliet verklaard. Ten tweede hebben de meeste schade-indicatoren tussen 2002 en het onderzoektijdvak een negatieve ontwikkeling gekend: de productie daalde immers met 5 %, de bezettingsgraad met 25 %, de werkgelegenheid met 10 %, de verkoopprijs per eenheid met 42 %, de winstgevendheid, het rendement van de investeringen en de cashflow gingen er duidelijk op achteruit en de investeringen daalden met 79 %. De verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap was uitermate onverwacht en deed zich voornamelijk in het onderzoektijdvak voor. Vóór het onderzoektijdvak bedroeg de winstgevendheid van de bedrijfstak immers nog ruim 10 %.
(103)
Tussen 2002 en het onderzoektijdvak leek een aantal indicatoren op positieve ontwikkelingen te wijzen. De productiecapaciteit steeg namelijk met 28 %, de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de EG-markt met 16 % en het marktaandeel van de bedrijfstak met 10 procentpunten. Deze ontwikkelingen konden echter niet voorkomen dat de financiële situatie van de bedrijfstak er aanzienlijk op achteruitging, wat uiteindelijk het faillissement van twee EG-producenten tot gevolg had.
(104)
Gezien het voorgaande wordt geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Gemeenschap aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(105)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie nagegaan of de invoer met dumping de bedrijfstak van de Gemeenschap zodanige schade heeft berokkend dat deze aanmerkelijk kan worden genoemd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping, waardoor de bedrijfstak van de Gemeenschap ook schade had kunnen lijden, werden eveneens onderzocht om te voorkomen dat eventuele schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(106)
In het onderzoektijdvak was de invoer met dumping uit de vier betrokken landen goed voor een substantieel marktaandeel van 19,4 %. Tussen 2002 en het onderzoektijdvak is de invoer met dumping van het betrokken product uit de betrokken landen met 3 % gedaald, maar is hun aandeel in de markt van de Gemeenschap met ongeveer 2,3 procentpunten gestegen, aangezien het verbruik nog sneller is gedaald dan de invoer met dumping. Het is echter belangrijk erop te wijzen dat zowel de omvang als het marktaandeel van de invoer met dumping in 2003 een hoogtepunt hebben bereikt en dan tot het begin van het onderzoektijdvak aanzienlijk zijn gedaald. In het onderzoektijdvak lag het marktaandeel van de invoer met dumping 5,5 procentpunten lager dan in 2003.
(107)
In de beoordelingsperiode waren, volgens de Eurostat-gegevens, de gemiddelde prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen doorgaans lager dan die van de bedrijfstak van de Gemeenschap en oefenden er een neerwaartse druk op uit. Tussen 2002 en 2004 daalden de invoerprijzen ook aanzienlijk, maar in het onderzoektijdvak maakten ze 12 procentpunten goed, zoals aangegeven in overweging 81. Aangezien de bedrijfstak van de Gemeenschap zijn verkoopprijzen in de beoordelingsperiode ook geleidelijk aan had verlaagd, hebben bij een vergelijking per model de prijzen van de invoer uit de betrokken landen die van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak niet aanzienlijk onderboden. In het onderzoektijdvak lag de prijsonderbieding, berekend op basis van een gewogen gemiddelde, immers tussen -37 % en 13 %, naar gelang het land en de exporteur in kwestie. Hoewel er weinig of geen prijsonderbieding plaatsvond, was er in ieder geval toch streefprijsonderbieding door de invoer met dumping.
(108)
Zoals aangegeven in overweging 102, kan een scherp contrast worden waargenomen in de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap tussen de periode 2002/2003 en het onderzoektijdvak. Het is van belang erop te wijzen dat de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap uitermate onverwacht was en voornamelijk in het onderzoektijdvak is opgetreden. Vóór het onderzoektijdvak lag de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap immers nog ruim boven de 10 % en wezen de meeste schade-indicatoren nog op positieve ontwikkelingen. Met name tussen 2002 en 2004 is de productiecapaciteit met 23 % gestegen, de productie met 20 %, de verkoop van de bedrijfstak aan de EG-markt met 22 % en het marktaandeel van de bedrijfstak van circa 28 % tot ongeveer 32 %, op een ogenblik dat de markt nog aan het groeien was. In het onderzoektijdvak, toen de markt in één jaar tijd plots met 20 % inkromp, is het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap zelfs tot 38 % geklommen.
(109)
Voorts zij erop gewezen dat de bedrijfstak van de Gemeenschap zijn hoogste winstgevendheid in 2002 en 2003 heeft bereikt, toen zijn verkoopprijzen al aanzienlijk waren gedaald, zijn marktaandeel het kleinst was en de invoer met dumping zijn hoogste niveau had bereikt. De winstgevendheid daalde pas in het onderzoektijdvak, toen het marktaandeel van de bedrijfstak zijn hoogtepunt bereikte, de invoer met dumping slonk en de prijzen van de invoer met dumping daalden.
(110)
De conclusie luidt dus dat de invoer met dumping in de hele periode tussen 2002 en het onderzoektijdvak wellicht een neerwaartse druk op de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft uitgeoefend en vandaar misschien negatieve gevolgen heeft gehad voor de algehele situatie van de bedrijfstak. Zoals uit de overwegingen 108 en 109 blijkt, is de situatie van de bedrijfstak, die in de jaren vóór het onderzoektijdvak nog gemengde signalen gaf, in het onderzoektijdvak plotseling dramatisch verslechterd. Vóór het onderzoektijdvak bedroeg de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap nog ruim 10 %. Zo toonden ook de meeste schade-indicatoren tot het begin van het onderzoektijdvak nog positieve ontwikkelingen. Tussen 2002 en 2004 is de productiecapaciteit met 23 % gestegen, de productie met 20 %, de verkoop van de bedrijfstak aan de EG-markt met 22 % en het marktaandeel van de bedrijfstak van circa 28 % tot ongeveer 32 %, op een ogenblik dat de markt nog aan het groeien was. Het is ook van belang eraan te herinneren dat de bedrijfstak van de Gemeenschap in 2002 en 2003 zijn hoogste winstgevendheid bereikte, toen zijn marktaandeel het kleinst was en de invoer met dumping het grootst. De winstgevendheid van de bedrijfstak daalde in het onderzoektijdvak, toen zijn marktaandeel zijn hoogtepunt bereikte en, wat belangrijk is, op een ogenblik dat zowel de omvang als het marktaandeel van de invoer met dumping daalden (zie overweging 106) en de prijzen van de invoer met dumping weer gingen stijgen. Anderzijds was het enige nieuwe element in de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap tijdens het onderzoektijdvak de sterke daling van de vraag met 20 %. Het ontbreken van een duidelijk tijdsverband tussen de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak en de gevolgen van de invoer met dumping doet ernstige twijfel rijzen over het verband tussen de ontwikkeling van de invoer en de situatie van de bedrijfstak. Daarom kan niet worden geconcludeerd dat de invoer met dumping een doorslaggevende rol heeft gespeeld in de ongunstige situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
3. Gevolgen van andere factoren - Ontwikkeling van het verbruik
(111)
Diverse belanghebbenden hebben te kennen gegeven dat de daling van de vraag naar CRT-beeldbuizen de belangrijkste oorzaak was voor de plotse schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden.
(112)
Zoals blijkt uit overweging 69, is het verbruik van CRT-beeldbuizen in het onderzoektijdvak plotseling met 20 % gedaald. Deze daling van het verbruik was de enige parameter die in de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap drastisch is veranderd. En dit valt ook samen met een opvallende verslechtering van de situatie van de bedrijfstak. Het onderzoek heeft aangetoond dat de plotse daling van de vraag inderdaad een negatief effect heeft gehad op de situatie van de bedrijfstak, aangezien de onverwachte daling van de winstgevendheid en de cashflow van de bedrijfstak het rechtstreekse gevolg is van deze inkrimping van de markt via een kosteneffect (daling van de productiviteit in het onderzoektijdvak, zoals blijkt uit overweging 92, en toename van de productiekosten per eenheid) en een prijseffect (plotse overcapaciteit). In het onderzoektijdvak was de vraag naar CRT-beeldbuizen volkomen onelastisch geworden ten aanzien van de prijzen, zoals blijkt uit het feit dat de tussen 2004 en het onderzoektijdvak geconstateerde substantiële daling van de prijzen niet de minste toename van de verkoop tot gevolg heeft gehad. Integendeel, de vraag is immers met circa 20 % gedaald.
(113)
Het onderzoek heeft uitgewezen dat de daling van de vraag naar CRT-beeldbuizen in de tijd samenvalt met de toenemende penetratie van televisietoestellen met plat beeldscherm (LCD- en plasmabeeldschermen), waarvan het marktaandeel van minder dan 1 % in het onderzoektijdvak fors gestegen is tot 28 %. Deze televisietoestellen met plat beeldscherm zijn directe concurrenten van de CRT-beeldbuizen en beide producten zijn onderling compleet verwisselbaar. Hoewel de LCD- en plasmatechnologie niet compleet nieuw is, zijn de prijzen voor televisietoestellen met plat beeldscherm pas in het onderzoektijdvak sterk gedaald, na een daling met 44 % tussen 2001 en het onderzoektijdvak. Deze daling van de prijs van televisies met plat beeldscherm heeft enerzijds deze modellen aantrekkelijker gemaakt voor de consument en zo de vraag naar televisietoestellen met CRT-beeldbuis verminderd, en anderzijds directe druk uitgeoefend op de verkoopprijzen van televisietoestellen met CRT-beeldbuis, die moesten dalen om te kunnen blijven concurreren met de nieuwe, aantrekkelijke modellen met plat beeldscherm. Zo vertegenwoordigden de televisietoestellen met plat beeldscherm bijvoorbeeld 63 % van de totale waarde van alle in 2005 in de Britse detailhandel gekochte televisies, tegenover slechts 37 % in 2004. Zowel de resultaten van dit onderzoek als de uit marktonderzoek verkregen informatie doen vermoeden dat de verkoop van televisietoestellen met CRT-beeldbuis in de EU in 2004 zijn hoogtepunt heeft bereikt en dat de vraag sindsdien alsmaar daalt.
4. Conclusie over het oorzakelijk verband
(114)
Enerzijds wekken de gegevens het vermoeden dat de invoer met dumping druk heeft uitgeoefend op de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap en wellicht ook aan de ongunstige situatie ervan heeft bijgedragen. Met een grondiger analyse, voornamelijk gebaseerd op de ontwikkeling van tendensen in de beoordelingsperiode, kon echter geen oorzakelijk verband worden gelegd, aangezien het niet duidelijk is of de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak en de ontwikkeling van de invoer met dumping zich gelijktijdig hebben voorgedaan.
(115)
Anderzijds - en dat is ook belangrijk - heeft het onderzoek uitgewezen dat de ongunstige situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap en de forse en plotse daling van de vraag naar CRT-beeldbuizen in de Gemeenschap zich wel degelijk gelijktijdig hebben voorgedaan. Dit kwam tot uiting in een stijging van de productiekosten per eenheid en een verdere prijsdaling. Deze forse daling valt precies samen met de toenemende penetratie van de platteschermtechnologie.
(116)
Al bij al kon dus niet worden aangetoond dat de invoer met dumping op zich aanmerkelijke schade heeft veroorzaakt. Overeenkomstig artikel 3, lid 7, van de basisverordening zijn immers nog andere factoren onderzocht en kon de schade in aanzienlijke mate worden toegeschreven aan de gevolgen van een plotse forse daling van de vraag en de toenemende beschikbaarheid van platteschermtechnologie tegen concurrerende prijzen.
F. VOORSTEL TOT BEËINDIGING VAN DE PROCEDURE ZONDER MAATREGELEN
(117)
Gezien de conclusies die in de overwegingen 105 tot en met 114 zijn getrokken met betrekking tot het feit dat een oorzakelijk verband tussen de door de bedrijfstak van de Gemeenschap geleden schade en de invoer met dumping niet op afdoende wijze kon worden aangetoond, is de Commissie van oordeel dat de lopende antidumpingprocedure overeenkomstig artikel 9, lid 2, van de basisverordening moet worden beëindigd,
BESLUIT:
Artikel 1
De antidumpingprocedure ten aanzien van de invoer van kathodestraalbuizen voor kleurentelevisietoestellen, inclusief videomonitors, van alle grootten, doorgaans ingedeeld onder de GN-codes 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 en 8540 11 99, uit de Volksrepubliek China, de Republiek Korea, Maleisië en Thailand wordt beëindigd.
Artikel 2
Deze beschikking treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Brussel, 15 november 2006.