NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2187/2005
ze dne 21. prosince 2005,
kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise (1),
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článků 2 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (3) má Rada s přihlédnutím k stávajícím vědeckým, technickým a hospodářským doporučením zavést opatření Společenství nezbytná pro zajištění takového využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tímto účelem může Rada přijímat technická opatření k omezení úmrtnosti dané rybolovem a dopadu rybolovných činností na životní prostředí.
(2)
Přistoupení Společenství k Úmluvě o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu, ve znění protokolu konference zástupců smluvních států úmluvy (dále jen „Gdaňská úmluva“), bylo schváleno rozhodnutím 83/414/EHS (4).
(3)
Od doby, kdy byla založena Gdaňskou úmluvou, přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři soubor opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. Oznámila smluvním stranám určitá doporučení ohledně úprav uvedených technických opatření.
(4)
Je vhodné, aby Společenství tato doporučení zavedlo. Jelikož však Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři bude možná nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, neměla by se pravidla Společenství těmito doporučeními striktně řídit; Společenství by mělo spíše usilovat o zavedení celkového a soudržného systému technických opatření pro vody Společenství, založeného na stávajících pravidlech. V některých případech, kdy jsou stávající pravidla zbytečně podrobná nebo nemohou být odůvodněna z hlediska zachování zdrojů, existuje prostor pro zjednodušení.
(5)
Nařízení (ES) č. 88/98 (5) stanovilo některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu.
(6)
Uplatňování nařízení (ES) č. 88/98 názorně poukázalo na jeho konkrétní nedostatky, které vedly k potížím při používání a prosazování uvedeného nařízení a které je třeba napravit, a to zejména vymezením cílových druhů a stanovených procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení.
(7)
Je třeba definovat způsob výpočtu procentních podílů cílových druhů a jiných druhů.
(8)
Minimální velikost každého druhu by měla být stanovena s ohledem na selektivitu velikosti ok lovného zařízení, které lze použít pro odlov daného druhu.
(9)
Vědecké informace uvádějí, že existují značné vedlejší úlovky nedospělé tresky obecné při lovu úhoře vlečnou sítí. Lov úhoře aktivním lovným zařízením by měl být proto zakázán.
(10)
Rižský záliv je jedinečným a poměrně citlivým mořským ekosystémem, který vyžaduje zvláštní opatření k zajištění udržitelného využívání jeho zdrojů a k minimalizaci dopadu rybolovných činností. Článek 21 aktu o přistoupení z roku 2003 proto stanoví, že má Rada změnit nařízení (ES) č. 88/98 přede dnem přistoupení tak, aby byla přijata opatření nezbytná pro zachování rybolovných zdrojů v Rižském zálivu.
(11)
Za účelem kontroly rybolovných činností je třeba, aby přístup do Rižského zálivu podléhal zvláštním povolením k rybolovu uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (6).
(12)
Vědecké informace uvádějí, že pro lov tresky obecné jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikových oken méně selektivní než zařízení s únikovými okny typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu, jehož cílovým druhem je treska obecná, používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°.
(13)
Nařízení (ES) č. 1434/98 (7) stanovilo podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě.
(14)
S cílem zjednodušit komplexní pravidla nařízení (ES) č. 1434/98 je třeba ustanovení tohoto nařízení, která se týkají Baltského moře, nahradit obecnými ustanoveními o netříděných vykládkách tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1434/98 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(15)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).
(16)
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II tohoto nařízení by rovněž měly být přijaty v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES.
(17)
Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn pravidel je třeba nařízení (ES) č. 88/98 zrušit a nahradit je novým zněním,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování, která se týkají lovu a vykládky rybolovných zdrojů v mořských vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států a náležejících do zeměpisné oblasti vymezené v příloze I.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„aktivním lovným zařízením“ jakékoli lovné zařízení, které pro odlov vyžaduje aktivní pohyb daného zařízení, včetně zejména vlečných a kruhových zatahovacích zařízení;
i)
„vlečnou sítí“ se rozumí zařízení, které je aktivně taženo hlavním motorem plavidla a sestává z kuželovitě nebo pyramidovitě tvarované hlavní části (jakožto hlavní části vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou,
ii)
„vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníku na bocích lodě“ se rozumí lovné zařízení s vlečnou sítí vodorovně otevřenou pomocí ocelové nebo dřevěné trubice, výložník a síťovina opatřené spodními řetězy, řetězovými rohožemi nebo ujímacími řetězy, aktivně tažené po dně motorem plavidla,
iii)
„dánským nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací a tažené vlečné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodová lana), určené k nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení vyrobené ze sítě, která je podobná vlečné síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a vaku (kapsy),
iv)
„drapáky“ se rozumí síť nebo kovový koš namontovaný na rámu různého tvaru a velikosti, na jehož spodní části je upevněn lopatkový naběrák, někdy opatřený zuby,
v)
„košelkovým nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací zařízení ze sítě, jehož spodní část se stahuje za použití košelkové zatahovací šňůry, která na spodní straně sítě prochází řadou kroužků, což umožňuje ze sítě vytvořit vak, a tak ji uzavřít;
b)
„pasivním lovným zařízením“ veškerá lovná zařízení nevyžadující při lovu aktivní pohyb zařízení; tato zařízení zahrnují tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, vězencové sítě, šňůry, vrše a vězence. Sítě se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a navigačním zařízením;
i)
„tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ a „tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny, udržovaná ve svislé poloze ve vodě plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytají zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách,
ii)
„třístěnnou tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená dvěma nebo více sítěmi zavěšenými společně a rovnoběžně na jediném laně, upevněnými na vodě plováky a závažím,
iii)
„šňůrami“ se rozumí řada spojených šňůr uložených buď na dně nebo unášených; každá je opatřena velkým počtem háčků s návnadami;
c)
„háčky“ zakřivené zaostřené kusy ocelového drátu, obvykle s ozubcem;
d)
„dobou ponoření“ období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na palubu rybářského plavidla;
e)
„síťováním se čtvercovými oky“ konstrukce síťování provedená tak, že ze dvou sad rovnoběžných čar tvořených vlákny sítě je jedna sada rovnoběžná s podélnou osou sítě a druhá k této ose kolmá;
f)
„kapsou vlečné sítě“ posledních 8 metrů vlečné sítě mající buď válcovitý tvar, tj. stejný celkový obvod, nebo zužující se tvar;
g)
„zpevňovací kapsou“ válcovitý díl síťoviny, který zcela obepíná kapsu vlečné sítě a lze jej v určitých rozestupech ke kapse vlečné sítě připevnit;
h)
„zadním popruhem“ nejzazší kruhový popruh upevněný ke kapse, měřeno při podélném natažení ok;
i)
„zvedacím popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno smyčkami nebo kroužky;
j)
„kruhovým popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno;
k)
„bubnem“ díl síťoviny upevněný uvnitř aktivního lovného zařízení tak, aby rybám umožňoval přesouvat se z přední části lovného zařízení do části zadní, přičemž je omezena možnost jejich návratu;
l)
„kapsovou bójí“ nadnášející zařízení, které je upevněno ke kapse;
m)
„lanem bóje“ lano spojující bóje tažných šňůr s částí lovného zařízení, která je podpírána či označena;
n)
„nástavcem“ oddělená část vlečné sítě válcovitého tvaru, tj. stejného obvodu jako kapsa, umístěná mezi ústím a koncem kapsy;
KAPITOLA II
SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽÍVÁNÍ
ODDÍL I
Cílové druhy
Článek 3
Cílové druhy a minimální velikosti ok
1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I je přípustné rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezeno při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením v příloze II a při lovu s tenatovou sítí na chytání ryb za žábry, tenatovou sítí a třístěnnou tenatovou sítí v příloze III. U žádné části lovných zařízení nebo sítí nesmí být velikost ok menší než nejmenší velikosti ok v rámci příslušné stupnice velikosti ok.
2. Přílohy II a III rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize a příslušné stupnice velikostí ok.
3. Pokud jsou na palubě drapáky, je v průběhu jakékoli rybolovné plavby zakázáno na palubě uchovávat a vykládat jakákoli množství živých vodních zdrojů, pokud alespoň 85 % jejich živé hmotnosti nesestává z měkkýšů nebo ruduchy Furcellaria lumbricalis.
4. V rámci subdivize je zakázáno používání tenatových sítí na chytání ryb za žábry nebo tenatových sítí s oky menšími, než jsou velikosti ok uvedené v příloze III.
5. V rámci subdivize je zakázáno používání třístěnných tenatových sítí, u nichž velikost ok ve té části sítě, kde jsou oka největší, neodpovídá jedné z kategorií uvedených v příloze III, a to s výjimkou případů, kdy je velikost ok v té části sítě, kde jsou oka nejmenší, menší než 16 mm. Pokud je velikost ok u nejmenších ok menší než 16 mm, musí všechna oka s velikostí nad 16 mm odpovídat kategoriím uvedeným v příloze III.
6. U každé rybolovné plavby je vykládka zakázána ve všech případech, kdy úlovek odlovený v subdivizích uvedených v příloze I a uchovávaný na palubě nevyhovuje odpovídajícím podmínkám stanoveným v přílohách II a III.
Článek 4
Výpočet procentních podílů cílových druhů
1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v přílohách II a III se vypočítají jako podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v přílohách II a III, které jsou ponechány na palubě po vytřídění nebo vyloženy.
2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá jako úhrn všech objemů cílových druhů a dalších druhů uvedených v přílohách II a III uchovaných na palubě.
3. Objemy druhů uvedených v přílohách II a III, které byly přeloženy z rybářského plavidla, se zohlední při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro toto plavidlo.
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků.
ODDÍL II
Aktivní zařízení
Článek 5
Struktura lovných zařízení
1. Nesmí být používáno žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka v kapse.
2. Odchylně od odstavce 1 smí být na spodní polovině kapsy jakéhokoliv aktivního zařízení připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebení. Tento materiál se musí upevnit výhradně na předních nebo bočních hranách kapsy.
3. Odchylně od odstavce 1 může být při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm povoleno upevnit na vnější stranu kapsy zpevňovací kapsu. Velikost ok zpevňovací kapsy musí být alespoň dvojnásobná než velikost ok kapsy a v žádném případě nesmí být menší než 80 mm.
Zpevňovací kapsa může být upevněna na těchto bodech:
a)
na předním okraji;
b)
na zadním okraji nebo
c)
prstencovitě mezi zadní a přední částí.
Zpevňovací kapsa může být přichycena
a)
prstencovitě kolem kapsy a nástavce okolo řady ok nebo
b)
podélně po jedné jediné řadě ok.
4. Odchylně od odstavce 1 je možné
a)
u aktivních zařízení použít zařízení k omezení úniku úlovku ze sítě nebo buben. Buben může být připevněn uvnitř kapsy nebo před ní. Ustanovení týkající se minimální velikosti ok stanovená v příloze II se u bubnu nepoužijí. Vzdálenost mezi předním bodem upevnění bubnu a zadním koncem kapsy musí odpovídat minimálně trojnásobku délky bubnu;
b)
připevnit k vnější části kapsy senzor určený k měření množství úlovku;
c)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít kruhový popruh a zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
d)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít jeden zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
e)
připevnit plováky na obou lemových švech kapsy;
f)
použít zadní popruhy připevněné k vnější straně kapsy. Vzdálenost mezi zadním popruhem a kapsou musí být 50 cm nebo méně.
Článek 6
Konkrétní zakázaná zařízení
Je zakázáno používat
a)
kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci;
b)
nástavce, po jejichž obvodech je počet ok v jakémkoliv místě menší než na obvodu předního konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
c)
kapsy s velikostí ok 32 mm nebo větší, přičemž žádná oka nejsou kosočtverečná nebo čtvercová;
d)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, ke kterým je kapsa připevněna jinak než uchycením do části sítě vpředu od kapsy;
e)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, jež mají více než 100 otevřených kosočtvercových ok a méně než 40 otevřených kosočtvercových ok po obvodu kapsy, kromě spojování nebo lemových švů;
f)
kapsy, jejichž společná délka horní poloviny dílce není přibližně stejná jako společná délka spodní poloviny.
Článek 7
Selektivita při lovu tresky obecné vlečnou sítí
Na základě stanoviska Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství předloží Komise Radě do září 2007 hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh.
ODDÍL III
Pasivní zařízení
Článek 8
Rozměry a doba ponoření
1. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat současně více než 9 km sítí pro plavidla o celkové délce do 12 m a 21 km sítí pro plavidla o celkové délce větší než 12 m.
2. Doba ponoření sítí podle odstavce 1 nesmí překročit 48 hodin.
3. Odchylně od odstavce 2 není doba ponoření sítí uvedená v odstavci 1 omezená, pokud se jedná o lov pod ledem.
Článek 9
Omezení týkající se unášených tenatových sítí
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu.
2. Během let 2006 a 2007 je povoleno uchovávat na palubě plavidla unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu, pokud je k tomu dotyčné plavidlo oprávněno příslušnými orgány členského státu, pod jehož vlajkou pluje.
3. V roce 2006 a 2007 může členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu nejvýše v roce 2006 u 40 % a v roce 2007 u 20 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
4. Odchylně od odstavce 3 může v subdivizích 25 až 32 členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu v případě nejvýše 40 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
5. Do 30. dubna každého roku předají členské státy Komisi seznam plavidel oprávněných k výkonu rybolovné činnosti za použití unášených tenatových sítí.
Článek 10
Podmínky týkající se unášených tenatových sítí
1. Velitel rybářského plavidla používajícího unášené tenatové sítě vede lodní deník, do něhož každý den zaznamenává tyto informace:
a)
celkovou délku všech sítí na palubě;
b)
celkovou délku všech sítí použitých během každé rybolovné činnosti;
c)
množství vedlejších úlovků kytovců s odpovídajícími údaji o datu a souřadnicích.
2. Všechna rybářská plavidla používající unášené tenatové sítě uchovávají na palubě oprávnění uvedené v čl. 9 odst. 2.
ODDÍL IV
Společná ustanovení pro lovná zařízení a jejich použití
Článek 11
Určování velikosti ok a síly vlákna
Použije se nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí (9).
Článek 12
Dosažení požadovaných procentních podílů úlovků
1. Objemy živých vodních zdrojů ulovených nad rámec povolených procentních podílů uvedených v přílohách II a III se nesmějí vyložit, ale musí být navráceny do moře před vykládkou.
2. Bez ohledu na odstavec 1 musí plavidlo, kdykoli v průběhu rybolovné plavby opustí jakoukoli skupinu subdivizí uvedenou v přílohách II a III, do dvou hodin dodržet odpovídající minimální procentní podíl cílových druhů ulovených a uchovávaných na palubě z této zeměpisné oblasti stanovený v přílohách II a III.
Článek 13
Podmínky používání lovných zařízení
1. Lovné zařízení, jehož použití je v určité zeměpisné oblasti nebo v průběhu určitého období zakázáno, musí být na palubě uloženo tak, aby nebylo připraveno k použití v zakázané oblasti nebo během zakázaného období. Náhradní lovná zařízení musí být uložena zvlášť tak, aby nebyla připravena k použití.
2. Lovné zařízení je považováno za nepřipravené k použití, jestliže
a)
v případě vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení kromě párových vlečných sítí:
i)
rozpěrné desky jsou upevněny na vnější nebo vnitřní straně hrazení paluby nebo k trámové podpěře,
ii)
vodící lana vlečných sítí nebo přitahovací lana jsou oddělena od rozpěrných desek nebo závaží;
b)
v případě párových vlečných sítí jsou křídlová závaží oddělena a uložena;
c)
v případě lovné šňůry, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:
i)
sítě jsou uloženy pod uvázanou plachtovinou,
ii)
šňůry a háčky jsou uchovávány v uzavřených schránkách;
d)
v případě košelkových nevodů je hlavní nebo základní kabel oddělen od nevodu.
3. Odchylně od odstavce 1 nesmějí být při použití lovného zařízení, pro které je jako cílový druh v souladu s přílohami II nebo III vymezena treska obecná (Gadus morhua), na plavidle žádná další lovná zařízení.
KAPITOLA III
MINIMÁLNÍ VELIKOST VYKLÁDANÝCH RYB
Článek 14
Měření ryb
1. Ryba se považuje za podměrečnou, jsou-li její rozměry menší než minimální velikost stanovená v příloze IV pro daný druh a zeměpisnou oblast.
2. Velikost ryb se měří od předního konce hlavy se zavřenou tlamou ke konci ocasní ploutve.
Článek 15
Uchovávání podměrečných ryb na palubě
1. Podměrečné ryby nesmějí být uchovávány na palubě, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, nýbrž musí být neprodleně vhozeny zpátky do moře.
2. Pokud jde o jiné ryby než ryby vymezené v příloze II jako cílové druhy pro kategorie velikosti ok „menší než 16 milimetrů“ nebo „16-31 milimetrů“ ulovené za použití vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení s velikostí ok menší než 32 milimetrů nebo s košelkovými nevody, odstavec 1 se nepoužije za předpokladu, že tyto ryby nejsou tříděny, prodávány, vystavovány ani nabízeny k prodeji k lidské spotřebě.
KAPITOLA IV
OMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE URČITÝCH OBLASTÍ, DRUHŮ RYB NEBO ŽIVÝCH VODNÍCH ZDROJŮ
Článek 16
Zakázané oblasti
Je zakázáno provádět odlov s použitím jakéhokoliv aktivního zařízení v zeměpisných oblastech ohraničených loxodromami spojujícími tyto souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84.
1.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
2.
54° 21′ s.š., 14° 40′ v.d.
3.
54° 17′ s.š., 14° 33′ v.d.
4.
54° 07′ s.š., 14° 25′ v.d.
5.
54° 10′ s.š., 14° 21′ v.d.
6.
54° 14′ s.š., 14° 25′ v.d.
7.
54° 17′ s.š., 14° 17′ v.d.
8.
54° 24′ s.š., 14° 11′ v.d.
9.
54° 27′ s.š., 14° 25′ v.d.
10.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
Článek 17
Omezení lovu lososa a pstruha obecného
1. Uchovávání lososa obecného (Salmo salar) nebo pstruha obecného (Salmo trutta) na palubě je zakázáno
a)
od 1. června do 15. září ve vodách subdivizí 22 až 31;
b)
od 15. června do 30. září ve vodách subdivize 32.
2. Oblast zákazu během doby hájení začíná čtyři námořní míle od základních linií.
3. Odchylně od odstavce 1 je dovoleno uchovávat na palubě lososa obecného (Salmo salar) a pstruha obecného (Salmo trutta) uloveného za pomocí vězence.
Článek 18
Omezení lovu úhoře obecného
Uchovávat na palubě úhoře obecného uloveného za pomocí jakéhokoliv aktivního lovného zařízení je zakázáno v průběhu celého roku.
Článek 19
Omezení platná pro netříděné vykládky
1. Netříděné úlovky mohou být vyloženy pouze v přístavech a na místech určených k vykládce, kde funguje program pro odběr vzorků uvedený v odstavci 2.
2. Členské státy zajistí provádění přiměřeného programu odběru vzorků, který umožní účinné sledování netříděné vykládky podle druhů.
KAPITOLA V
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PLATNÁ PRO RIŽSKÝ ZÁLIV
Článek 20
Zvláštní povolení k rybolovu
1. Pro účely rybolovu v subdivizi 28-1 musí mít plavidla zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.
2. Členské státy zajistí, aby byla plavidla, kterým bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, zapsána na seznam obsahující jejich jména a vnitřní evidenční čísla a zveřejněný na internetové stránce, jejíž adresu poskytne každý členský stát Komisi a členským státům.
3. Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky:
a)
celkový výkon motorů (kW) plavidel uvedených na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl stanoven pro každý členský stát v letech 2000-2001 v subdivizi 28-1, a
b)
výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kW.
Článek 21
Nahrazení plavidel nebo motorů
1. Každé plavidlo zapsané na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazeno jiným plavidlem nebo plavidly za předpokladu, že
a)
při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motorů, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a), a
b)
výkon motoru žádného nahrazujícího plavidla nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW.
2. Motor jednotlivého plavidla zapsaného na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazen za předpokladu, že
a)
výkon žádného nahrazujícího motoru nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW a
b)
výkon nahrazujícího motoru nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a).
Článek 22
Zákaz vlečných sítí
V subdivizi 28-1 je zakázán rybolov pomocí vlečné sítě ve vodách, jejichž hloubka nedosahuje 20 m.
KAPITOLA VI
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Zakázaná lovná zařízení a nedovolené způsoby rybolovu
1. Odlov živých vodních zdrojů za použití metod zahrnujících využívání výbušnin, jedů, omamných látek, elektrického proudu a veškerých druhů střel se zakazuje.
2. Prodej, vystavování nebo nabízení k prodeji živých vodních zdrojů odlovených za použití metod uvedených v odstavci 1 se zakazuje.
Článek 24
Vědecký výzkum
1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
rybolovné činnosti jsou prováděny na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států;
b)
členský stát nebo členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, jsou o rybolovných činnostech předem zpraveny;
c)
plavidlo provádějící rybolovné činnosti uchovávají na palubě povolení vydané členským státem, pod jehož vlajkou pluje.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se živé vodní zdroje odlovené pro účely uvedené v odstavci 1 nesmějí prodávat, skladovat, vystavovat nebo nabízet k prodeji s výjimkou případů, kdy
a)
splňují minimální vykládkové velikosti stanovené v příloze IV a u zdrojů, pro něž jsou stanovena rybolovná práva, nejsou tato práva vyčerpána, nebo
b)
prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě.
Článek 25
Umělé doplňování a přesídlování
Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně pro účely umělého doplňování nebo přesídlování živých vodních zdrojů na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo států. V případech, kdy se umělé doplňování nebo přesídlování provádí ve vodách jiného členského státu nebo států, musí o tom být všechny dotčené členské státy předem zpraveny.
Článek 26
Opatření přijatá členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou
1. Za účelem zachování zásob a hospodaření s nimi nebo za účelem omezení dopadu rybolovu na mořský ekosystém mohou členské státy přijmout technická opatření určená k omezení rybolovných práv, která
a)
doplňují opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu, nebo
b)
jsou přísnější než minimální požadavky obsažené v nařízeních Společenství o rybolovu.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se vztahují výhradně na rybáře dotyčného členského státu a musí být slučitelná s právem Společenství.
3. Dotyčný členský stát je povinen bezodkladně oznámit tato opatření ostatním členským státům a Komisi.
4. Členské státy jsou povinny předložit Komisi na požádání veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou daná opatření v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1.
5. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, přijme rozhodnutí požadující, aby členský stát opatření odvolal nebo upravil.
Článek 27
Vědecké vyhodnocení druhů lovných zařízení
Komise do 1. ledna 2008 zajistí, aby bylo provedeno vědecké vyhodnocení dopadu používání zejména tenatových sítí na chytání ryb za žábry, třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí na kytovce a aby výsledky byly předloženy Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Prováděcí pravidla
Podrobná prováděcí pravidla k tomuto nařízení budou přijata postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 29
Změny příloh
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II budou přijaty postupem stanoveným v čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 30
Změny nařízení (ES) č. 1434/98
Nařízení (ES) č. 1434/98 se mění takto:
1.
V článku 1 se zrušuje odstavec 2.
2.
V článku 2 se zrušují odstavce 2 a 3.
3.
V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se vykládka sledě obecného uloveného
-
v regionech 1 a 2 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 32 mm nebo
-
v regionu 3 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 40 mm nebo
-
v regionech 1 nebo 2 nebo 3 jiným lovným zařízením než vlečenými sítěmi
pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě, pokud sledi nebyli nejprve uvedeni na trh pro účely přímé lidské spotřeby a nebyli odebráni.“
4.
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Vykládka sledě obecného pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě se však povolí, pokud byli sledi chyceni jakýmkoliv lovným zařízením za podmínek stanovených v článku 2.“
Článek 31
Zrušení
Zrušuje se nařízení (ES) č. 88/98.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2005.
VERORDENING (EG) Nr. 2187/2005 VAN DE RAAD
van 21 december 2005
betreffende de instandhouding door middel van technische maatregelen van de visbestanden in de Oostzee, de Belten en de Sont, tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1434/98 en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 88/98
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 37,
Gezien het voorstel van de Commissie (1),
Gezien het advies van het Europees Parlement (2),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Krachtens de artikelen 2 en 4 van Verordening (EG) nr. 2371/2002 van de Raad van 20 december 2002 inzake de instandhouding en de duurzame exploitatie van de visbestanden in het kader van het gemeenschappelijk visserijbeleid (3), stelt de Raad, met inachtneming van de beschikbare wetenschappelijke, technische en economische adviezen, de nodige communautaire maatregelen vast om een exploitatie van de levende aquatische hulpbronnen te garanderen die voor duurzame omstandigheden op economisch, ecologisch en sociaal gebied zorgt. De Raad mag daartoe technische maatregelen vaststellen om de visserijsterfte en het effect van de visserij op het milieu te beperken.
(2)
De toetreding van de Gemeenschap tot het Verdrag inzake de visserij en de instandhouding van de levende rijkdommen van de zee in de Oostzee en de Belten, gewijzigd bij het Protocol van de Conferentie van de vertegenwoordigers van de verdragsluitende staten (hierna „het Verdrag van Gdansk” genoemd) is goedgekeurd bij Besluit 83/414/EEG (4).
(3)
Sinds de oprichting bij het Verdrag van Gdansk heeft de Internationale Visserijcommissie voor de Oostzee (International Baltic Sea Fisheries Commission, IBSFC) een reeks maatregelen vastgesteld voor de instandhouding en het beheer van de visbestanden in de Oostzee. Ook heeft de IBSFC de verdragsluitende partijen verscheidene aanbevelingen gedaan voor wijzigingen van deze technische maatregelen.
(4)
De Gemeenschap moet aan deze aanbevelingen gevolg geven. Aangezien de IBSFC wellicht zal worden opgevolgd door een bilateraal samenwerkingsverband met de Russische Federatie, is het echter niet noodzakelijk dat de regels van de Gemeenschap de aanbevelingen strikt volgen, maar wel dat er een allesomvattend en coherent geheel van technische maatregelen voor de Gemeenschapswateren tot stand wordt gebracht op basis van de bestaande regels. Er is ruimte voor vereenvoudiging in enkele gevallen waarin de bestaande regels onnodig gedetailleerd zijn en/of niet gerechtvaardigd zijn voor de instandhouding van de bestanden.
(5)
Bij Verordening (EG) nr. 88/98 (5) zijn technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden in de Oostzee, de Belten en de Sont vastgesteld.
(6)
De toepassing van Verordening (EG) nr. 88/98 heeft bepaalde onvolkomenheden van die verordening aan het licht gebracht die problemen voor de toepassing en de handhaving opleveren en die derhalve moeten worden gecorrigeerd, met name door de vaststelling van doelsoorten en vereiste vangstpercentages voor verschillende maaswijdteklassen en geografische zones bij de visserij met bepaalde vistuigen.
(7)
Bepaald moet worden op welke manier de percentages van de doelsoorten en van de andere soorten moeten worden berekend.
(8)
De minimummaat van een soort moet overeenstemmen met de selectiviteit van de voor die soort geldende maaswijdte van het vistuig.
(9)
Wetenschappelijke gegevens hebben aangetoond dat bij de palingvisserij met trawlnetten grote bijvangsten van jonge kabeljauw optreden. De palingvisserij met actief vistuig moet derhalve worden verboden.
(10)
De Golf van Riga is een uniek en vrij kwetsbaar marien ecosysteem waarvoor speciale maatregelen nodig zijn om een duurzame exploitatie van de hulpbronnen te garanderen en het effect van de visserijactiviteiten te minimaliseren. Artikel 21 van de Toetredingsakte van 2003 bepaalt daarom dat de Raad Verordening (EG) nr. 88/98 voor de datum van de toetreding moet wijzigen om de nodige instandhoudingsmaatregelen voor de Golf van Riga vast te stellen.
(11)
Om de visserijactiviteiten te controleren, moeten voor de toegang tot de Golf van Riga speciale visdocumenten worden afgegeven zoals bedoeld in Verordening (EG) nr. 1627/94 van de Raad van 27 juni 1994 tot vaststelling van algemene bepalingen inzake speciale visdocumenten (6).
(12)
Wetenschappelijke gegevens hebben aangetoond dat, voor kabeljauw, gesleepte vistuigen zonder ontsnappingspanelen en met normaal ruitvormig geknoopt netwerk in de kuil en de tunnel minder selectief zijn dan die met een ontsnappingspaneel van het „BACOMA”-type of met netwerk in de kuil en de tunnel dat 90° is gedraaid. Het is dan ook dienstig in de wateren van de Gemeenschap en voor vaartuigen van de Gemeenschap het gebruik van gesleepte vistuigen zonder ontsnappingspanelen van het „BACOMA”-type of zonder 90° gedraaid netwerk in de kuil en de tunnel te verbieden wanneer gericht op kabeljauw wordt gevist.
(13)
Bij Verordening (EG) nr. 1434/98 (7) zijn de voorwaarden vastgesteld waarop haring mag worden aangevoerd voor andere industriële doeleinden dan rechtstreekse menselijke consumptie.
(14)
Om de complexe regels van Verordening (EG) nr. 1434/98 te vereenvoudigen, moeten de voor de Oostzee relevante bepalingen van die verordening worden geschrapt en vervangen door algemene bepalingen inzake ongesorteerde aanlandingen in de onderhavige verordening. Verordening (EG) nr. 1434/98 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(15)
De voor de uitvoering van deze verordening vereiste maatregelen moeten worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie verleende uitvoeringsbevoegdheden (8).
(16)
Wijzigingen van bijlage I en van de aanhangsels 1 en 2 van bijlage II bij deze verordening moeten eveneens worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG.
(17)
Wegens het grote aantal wijzigingen in de regelgeving en de omvang van die wijzigingen moet Verordening (EG) nr. 88/98 worden ingetrokken en worden vervangen door een nieuwe tekst,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
TOEPASSINGSGEBIED EN DEFINITIES
Artikel 1
Onderwerp en toepassingsgebied
Bij deze verordening worden technische instandhoudingsmaatregelen vastgesteld in verband met de vangst en de aanvoer van visserijhulpbronnen in de maritieme wateren die onder de soevereiniteit of de jurisdictie van de lidstaten vallen en zijn gelegen in de in bijlage I omschreven geografische zone.
Artikel 2
Definities
Voor de toepassing van deze verordening wordt verstaan onder:
a)
„actief vistuig”: alle soorten vistuig dat tijdens het vissen actief wordt voortbewogen, met name gesleept vistuig en omringend vistuig;
i)
„trawlnetten”: netten die actief worden gesleept door één of meer vissersvaartuigen en die bestaan uit een net met een kegel- of piramidevormig gedeelte (de eigenlijke trawl) dat aan de achterkant is afgesloten door een kuil;
ii)
„boomkorren”: trawlnetten die horizontaal worden opengehouden door een rondhout of een metalen buis, de „boom”, die zijn voorzien van wekkerkettingen, kettingmatten of kietelaars en die door de motor van het vaartuig actief over de bodem worden gesleept;
iii)
„Deense zegens”: gesleept omringend vistuig dat vanaf een vaartuig wordt bediend door middel van twee lange lijnen (vislijnen), met het doel de vis naar de opening van de zegen te leiden. Dit type vistuig dat uit net bestaat en dat naar vorm en grootte vergelijkbaar is met een bodemtrawl, bestaat uit twee lange vleugels, een middengedeelte bestaande uit buik en rug, en een kuil;
iv)
„korren”: netten of metalen manden op een frame van variabele vorm en grootte, aan de onderzijde voorzien van een al dan niet getand mes;
v)
„ringzegens”: uit net bestaand omringend vistuig of ringnetten waarvan de bodem aan de onderkant wordt samengetrokken door een sluitlijn die door een reeks ringen langs de onderpees loopt, waardoor het net kan worden samengetrokken en gesloten;
b)
„passief vistuig”: alle soorten vistuig dat tijdens het vissen niet actief wordt voortbewogen, met inbegrip van kieuwnetten, warnetten, schakelnetten, kommen, beugen, kubben en korven en vallen. De netten kunnen bestaan uit een of meer afzonderlijke netten die zijn opgetuigd met een onder-, een boven- en een verbindingspees, en al dan niet zijn voorzien van verankerings-, drijf- en positiesignaleringsvoorzieningen;
i)
„kieuwnetten” en „warnetten”: vistuig dat uit één stuk net bestaat en in een verticale positie in het water worden gehouden door drijvers en zinkers. Levende aquatische hulpbronnen worden gevangen doordat zij in het net verward of verstrikt raken;
ii)
„schakelnetten”: netten die bestaan uit twee of meer wanden die parallel zijn opgehangen aan één enkele hoofdlijn, en in een verticale positie in het water worden gehouden door drijvers en zinkers;
iii)
„beugen”: onderling verbonden vislijnen, hetzij geankerd of drijvend, elk voorzien van een groot aantal haken met aas;
c)
„haak”: een gebogen, scherp stuk staaldraad, gewoonlijk met een weerhaak;
d)
„onderwatertijd”: de periode vanaf het tijdstip waarop de netten voor het eerst in het water worden gelaten tot het tijdstip waarop ze weer volledig aan boord zijn gehaald;
e)
„netgedeelte met vierkante mazen”: een netconstructie die zo is aangebracht dat van de twee stellen parallelle lijnen die door maaszijden worden gevormd, het ene stel evenwijdig loopt met de lengteas van het net en het andere stel daar loodrecht op staat;
f)
„kuil”: de laatste 8 m van de trawl, hetzij cilindrisch, dat wil zeggen met dezelfde omtrek over de hele lengte, hetzij taps toelopend;
g)
„overkuil”: een cilindrisch stuk netwerk dat volledig rond de kuil is aangebracht en op een aantal plaatsen aan de kuil is bevestigd;
h)
„kleine strop”: de achterste verstevigingsstrop die rond de kuil is bevestigd, gemeten terwijl de mazen zijn gestrekt in de lengterichting;
i)
„verdeelstrop”: een strop van touw die door lussen of ringen los om de kuil of eventueel de overkuil is bevestigd;
j)
„verstevigingsstrop”: een strop van touw of staaldraad om de kuil of eventueel de overkuil, die aan de kuil of de overkuil is bevestigd;
k)
„keel”: een stuk netwerk dat zodanig in actief vistuig is aangebracht dat de vis van het voorste gedeelte naar het achterste gedeelte van het vistuig wordt doorgelaten, maar dat de mogelijkheid om terug te zwemmen wordt beperkt;
l)
„kuilboei”: een boei die aan de kuil is bevestigd;
m)
„boeireep”: touw waarmee de kuilboei wordt bevestigd aan het gedeelte van het vistuig dat ondersteund of gemarkeerd moet worden;
n)
„tunnel”: het cilindervormige deel van de trawl, dat wil zeggen met dezelfde omtrek als de kuil over de gehele lengte, bevestigd aan de kuil of de voortzetting van de kuil vormend.
HOOFDSTUK II
NETTEN EN BEPALINGEN INZAKE HET GEBRUIK ERVAN
DEEL I
Doelsoorten
Artikel 3
Doelsoorten en minimummaaswijdten
1. Voor elk van de in bijlage I vermelde deelsectoren staan de voor iedere doelsoort toegestane maaswijdten vermeld in bijlage II voor de visserij met trawlnetten, Deense zegens en soortgelijk vistuig, en in bijlage III voor de visserij met kieuwnetten, warnetten of schakelnetten. Geen enkel gedeelte van het vistuig of de netten mag een maaswijdte hebben kleiner dan de kleinste maaswijdte binnen iedere maaswijdteklasse.
2. De minimumpercentages voor het aandeel van elke doelsoort in de totale hoeveelheid aan boord gehouden levende aquatische hulpbronnen per geografische zone en per maaswijdte staan vermeld in de bijlagen II en III.
3. Het is verboden tijdens een visreis waarbij korren aan boord zijn, levende aquatische hulpbronnen aan boord te houden of aan te landen indien niet ten minste 85 % van het totale levende gewicht ervan bestaat uit weekdieren en/of Furcellaria lumbricalis.
4. Binnen een deelsector is het gebruik van kieuwnetten of warnetten met kleinere maaswijdten dan die welke in bijlage III zijn vermeld, verboden.
5. Binnen een deelsector is het verboden schakelnetten te gebruiken waarvan de maaswijdte in het deel van het net met de grootste mazen niet overeenstemt met een in bijlage III vermelde klasse, tenzij de maaswijdte in het deel van het net met de kleinste mazen kleiner is dan 16 mm. Indien de maaswijdte van de kleinste mazen kleiner is dan 16 mm, dienen alle mazen met een maaswijdte groter dan 16 mm overeen te komen met de in bijlage III vermelde klassen.
6. Voor elke visreis is het verboden om in de in bijlage I vermelde deelsectoren gevangen en aan boord gehouden vis aan te landen als deze niet voldoet aan de voorwaarden die in de bijlagen II en III zijn bepaald.
Artikel 4
Berekening van de percentages van de doelsoorten
1. De in de bijlagen II en III bedoelde percentages doelsoorten worden berekend ten opzichte van het levende gewicht van de totale hoeveelheid van alle in de bijlagen II en III vermelde soorten die na sorteren aan boord wordt gehouden, of wordt aangeland.
2. De percentages van de doelsoorten en van de andere soorten worden verkregen door alle aan boord gehouden hoeveelheden van de doelsoorten en van de andere in de bijlagen II en III vermelde soorten samen te tellen.
3. Voor het berekenen van de percentages van de doelsoorten voor vissersvaartuigen waarvan bepaalde hoeveelheden van de in de bijlagen II en III vermelde soorten zijn overgeladen, worden ook de overgeladen hoeveelheden in aanmerking genomen.
4. De percentages van de doelsoorten mogen worden berekend aan de hand van een of meer representatieve monsters.
DEEL II
Actief vistuig
Artikel 5
Structuur van de vistuigen
1. Het is niet toegestaan voorzieningen aan netten aan te brengen die de mazen van de kuil versperren of waardoor de maaswijdte van de kuil wordt verkleind.
2. In afwijking van lid 1 is het toegestaan om aan de buitenkant van de onderste helft van de kuil van actief vistuig een stuk zeildoek, netwerk of enig ander materiaal te bevestigen om slijtage te voorkomen of te beperken. Dergelijk materiaal mag alleen aan de voor- en de zijkanten van de kuil worden bevestigd.
3. In afwijking van lid 1 is het bij de visserij met trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van minder dan 90 mm toegestaan om een overkuil te bevestigen aan de buitenkant van de kuil. De mazen van de overkuil moeten ten minste tweemaal zo wijd zijn als die van de kuil, en mogen in geen geval kleiner zijn dan 80 mm.
Een overkuil mag op de volgende plaatsen worden bevestigd:
a)
aan de voorzijde;
b)
aan de achterzijde, of
c)
langs de omtrek tussen het achterste en het voorste gedeelte.
Een overkuil mag als volgt worden vastgeregen:
a)
langs de omtrek aan de kuil en de tunnel over één rij mazen, of
b)
in de lengterichting over één enkele rij mazen.
4. In afwijking van lid 1 mag/mogen:
a)
in actief vistuig een flap of keel worden gebruikt. De keel mag binnen de kuil of vóór de kuil zijn aangebracht. De bepalingen betreffende de minimummaaswijdten die in bijlage II zijn vastgesteld, zijn niet van toepassing op de keel. De afstand tussen het voorste aanhechtingspunt van de keel tot het achtereinde van de kuil moet ten minste driemaal zo groot zijn als de lengte van de keel.
b)
aan de buitenkant van een deel van de kuil een sensor worden bevestigd voor het meten van de omvang van de vangsten.
c)
bij de visserij met trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van minder dan 90 mm, verstevigingsstroppen en een verdeelstrop worden gebruikt die aan de buitenkant van de kuil zijn bevestigd.
d)
bij de visserij met trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van 90 mm of meer, één verdeelstrop worden gebruikt die aan de buitenkant van de kuil is bevestigd.
e)
drijvers worden bevestigd aan de twee zijdelingse naadlijnen van de kuil.
f)
een kleine strop worden gebruikt die aan de buitenkant van de kuil is bevestigd. De afstand tussen de kleine strop en de pooklijn moet gelijk zijn aan of kleiner zijn dan 50 cm.
Artikel 6
Verboden voorzieningen
Het is verboden te vissen met gebruikmaking van:
a)
een kuil waarin het aantal mazen van gelijke grootte langs de omtrek van de kuil van vóór naar achteren toeneemt;
b)
een tunnel waarvan de omtrek op enig punt kleiner is dan de omtrek van het voorste einde van de kuil waaraan de tunnel is bevestigd;
c)
een kuil met een maaswijdte van 32 mm of meer, waarin niet alle mazen ruitvormig of vierkant zijn;
d)
trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van 90 mm of meer, waaraan een kuil is bevestigd op een andere manier dan door aannaaien aan het deel van het net juist voor de kuil;
e)
trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van 90 mm of meer, met meer dan 100 open ruitvormige mazen en minder dan 40 open ruitvormige mazen in de omtrek van de kuil, met uitzondering van de aanslag en de naadlijnen;
f)
een kuil waarbij de gestrekte lengte van de bovenste helft niet nagenoeg gelijk is aan de gestrekte lengte van de onderste helft.
Artikel 7
Selectiviteit bij de trawlvisserij op kabeljauw
De Commissie zal, op basis van een advies van het Wetenschappelijk, Technisch en Economisch Comité voor de visserij, uiterlijk in september 2007 bij de Raad een evaluatie indienen van de selectiviteit voor kabeljauw van actief vistuig waarvoor kabeljauw als doelsoort is erkend.
DEEL III
Passief vistuig
Artikel 8
Afmetingen en onderwatertijd
1. Bij het vissen met kieuwnetten, warnetten of schakelnetten mogen niet meer dan 9 km netten worden gebruikt voor vaartuigen met een lengte over alles van ten hoogste 12 m en 21 km netten voor vaartuigen met een lengte over alles van meer dan 12 m.
2. De onderwatertijd van de in lid 1 bedoelde netten mag niet meer dan 48 uur bedragen.
3. In afwijking van lid 2 is de onderwatertijd van de in lid 1 bedoelde netten onbeperkt wanneer onder een ijslaag wordt gevist.
Artikel 9
Beperkingen ten aanzien van drijfnetten
1. Vanaf 1 januari 2008 is het verboden drijfnetten aan boord te hebben of daarmee te vissen.
2. In 2006 en 2007 mag een vaartuig drijfnetten aan boord hebben of daarmee vissen, indien het daartoe door de bevoegde autoriteiten van de vlaggenlidstaat is gemachtigd.
3. In 2006 en 2007 mag het maximumaantal vaartuigen dat door een lidstaat kan worden gemachtigd om drijfnetten aan boord te hebben of daarmee te vissen, niet meer bedragen dan respectievelijk 40 % en 20 % van de vissersvaartuigen die in de periode van 2001 tot en met 2003 drijfnetten hebben gebruikt.
4. In afwijking van lid 3, mag in de deelsectoren 25 tot en met 32 het maximumaantal vaartuigen dat door een lidstaat kan worden gemachtigd om drijfnetten aan boord te hebben of daarmee te vissen, niet meer bedragen dan 40 % van de vissersvaartuigen die in de periode van 2001 tot en met 2003 drijfnetten hebben gebruikt.
5. De lidstaten delen de Commissie uiterlijk op 30 april van elk jaar de lijst van vaartuigen mee die gemachtigd zijn met drijfnetten te vissen.
Artikel 10
Voorwaarden betreffende drijfnetten
1. De kapitein van een vissersvaartuig dat drijfnetten gebruikt, houdt een logboek bij waarin hij dagelijks de volgende gegevens noteert:
a)
de totale lengte van de netten aan boord,
b)
de totale lengte van de bij elke visserijactiviteit gebruikte netten,
c)
de hoeveelheid als bijvangst gevangen walvisachtigen, en de datum en de positie van deze bijvangsten.
2. Elk vissersvaartuig dat drijfnetten gebruikt, moet de in artikel 9, lid 2, bedoelde machtiging aan boord hebben.
DEEL IV
Gemeenschappelijke bepalingen inzake vistuig en het gebruik ervan
Artikel 11
Bepaling van de maaswijdte en de twijndikte
Verordening (EG) nr. 129/2003 van de Commissie van 24 januari 2003 houdende uitvoeringsbepalingen inzake de bepaling van de maaswijdte en de twijndikte van visnetten (9) is van toepassing.
Artikel 12
Inachtneming van de voorgeschreven vangstpercentages
1. De hoeveelheden levende aquatische hulpbronnen die zijn gevangen boven de in de bijlagen II en III vermelde toegestane percentages mogen niet worden aangeland en moeten vóór elke terugkeer in de haven in zee worden teruggezet.
2. Onverminderd het bepaalde in lid 1 moet, wanneer een vissersvaartuig tijdens een visreis een van de in de bijlagen II en III vermelde groepen van deelsectoren verlaat, binnen twee uur daarna zijn voldaan aan de in de bijlagen II en III vastgestelde minimumpercentages voor de doelsoorten die in de betrokken geografische zone zijn gevangen en aan boord zijn gehouden.
Artikel 13
Voorwaarden inzake het gebruik van vistuig
1. Vistuig dat in een bepaalde geografische zone of in een bepaald tijdvak niet mag worden gebruikt, moet in het gesloten gebied of de gesloten tijd zodanig worden opgeborgen dat het niet gebruiksklaar is. Reservevistuig moet afzonderlijk en niet-gebruiksklaar worden opgeborgen.
2. Als niet-gebruiksklaar wordt beschouwd:
a)
trawlnetten, Deense zegens en soortgelijk vistuig, met uitzondering van spannetten, indien:
i)
de trawlborden aan de buiten- of binnenkant van de verschansing of aan de galgen zijn vastgesjord, en
ii)
de breidels of de vislijnen zijn losgemaakt van de trawlborden of van de gewichten;
b)
spannetten, indien de gewichten van de vleugeluiteinden zijn losgemaakt en opgeborgen;
c)
beugen, kieuwnetten, warnetten en schakelnetten, indien
i)
de netten onder een dekzeil zijn vastgesjord;
ii)
de lijnen en vishaken in gesloten kisten zijn opgeborgen;
d)
ringzegens, indien de sluitlijn uit het net is verwijderd.
3. In afwijking van het bepaalde in lid 1 mag, wanneer vistuig wordt gebruikt waarvoor kabeljauw (Gadus morhua) in de bijlagen II of III is vermeld als doelsoort, geen ander type vistuig aan boord zijn.
HOOFDSTUK III
MINIMUMMATEN VAN VIS BIJ AANVOER
Artikel 14
Meting van vis
1. Vissen worden als ondermaats beschouwd indien zij kleiner zijn dan de minimummaat die in bijlage IV voor de betrokken soort en de betrokken geografische zone is vastgesteld.
2. De maat van een vis wordt gemeten van de punt van de gesloten snuit tot het uiteinde van de staartvin.
Artikel 15
Het aan boord houden van ondermaatse vis
1. Ondermaatse vissen mogen niet aan boord worden gehouden, noch worden overgeladen, aangevoerd, vervoerd, opgeslagen, verkocht, uitgestald of te koop aangeboden, maar moeten onmiddellijk in zee worden teruggezet.
2. Het bepaalde in lid 1 is niet van toepassing op andere met trawlnetten, Deense zegens of soortgelijk vistuig met een maaswijdte van minder dan 32 mm of met ringzegens gevangen vissen dan die welke in bijlage II als doelsoort zijn vermeld voor de maaswijdteklassen kleiner dan 16 mm of van 16 mm tot en met 31 mm op voorwaarde dat de betrokken vissen niet zijn gesorteerd en niet voor menselijke consumptie worden verkocht, uitgestald of te koop aangeboden.
HOOFDSTUK IV
BEPERKINGEN BETREFFENDE BEPAALDE ZONES OF LEVENDE AQUATISCHE HULPBRONNEN
Artikel 16
Verboden gebieden
Het is het hele jaar verboden met actief vistuig te vissen in de geografische zone die wordt ingesloten door loxodromen die achtereenvolgens de punten met de volgende, overeenkomstig de WGS84-norm gemeten geografische coördinaten met elkaar verbinden:
1)
54° 23′ NB, 14° 35′ OL
2)
54° 21′ NB, 14° 40′ OL
3)
54° 17′ NB, 14° 33′ OL
4)
54° 07′ NB, 14° 25′ OL
5)
54° 10′ NB, 14° 21′ OL
6)
54° 14′ NB, 14° 25′ OL
7)
54° 17′ NB, 14° 17′ OL
8)
54° 24′ NB, 14° 11′ OL
9)
54° 27′ NB, 14° 25′ OL
10)
54° 23′ NB, 14° 35′ OL
Artikel 17
Beperkingen voor de visserij op zalm en zeeforel
1. Het is verboden zalm (Salmo salar) of zeeforel (Salmo trutta) aan boord te houden:
a)
van 1 juni tot en met 15 september in wateren van de deelsectoren 22 tot en met 31;
b)
van 15 juni tot en met 30 september in wateren van deelsector 32.
2. Dit verbod geldt in de betrokken periode in het zeegebied dat zich uitstrekt buiten vier zeemijl van de basislijnen.
3. Zalm (Salmo salar) of zeeforel (Salmo trutta) die in kommen is gevangen mag in afwijking van lid 1 aan boord worden gehouden.
Artikel 18
Beperkingen voor de visserij op paling
Het aan boord houden van paling die is gevangen met actief vistuig is het gehele jaar verboden.
Artikel 19
Beperkingen op ongesorteerde aanlandingen
1. Ongesorteerde vangsten mogen uitsluitend worden aangeland in havens en plaatsen van aanlanding waar een in lid 2 bedoeld bemonsteringsprogramma loopt.
2. De lidstaten zien erop toe dat een adequaat bemonsteringsprogramma wordt ingesteld, dat een doeltreffend toezicht op ongesorteerde aanlandingen per doelsoort mogelijk maakt.
HOOFDSTUK V
SPECIFIEKE MAATREGELEN VOOR DE GOLF VAN RIGA
Artikel 20
Speciaal visdocument
1. Voor de visserij in deelsector 28-1 moeten vaartuigen beschikken over een speciaal visdocument dat is afgegeven overeenkomstig artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1627/94.
2. De lidstaten zorgen ervoor dat vaartuigen waaraan een speciaal visdocument zoals bedoeld in lid 1 is afgegeven, worden opgenomen in een door elke lidstaat aan de Commissie mee te delen lijst waarin hun naam en interne registratienummer is vermeld; die lijst wordt voor het publiek beschikbaar gesteld via een website op het internet, waarvan het adres door elke lidstaat aan de Commissie en de andere lidstaten wordt meegedeeld.
3. De vaartuigen op die lijst moeten aan de volgende voorwaarden voldoen:
a)
het totale motorvermogen (kW) van de in de lijsten opgenomen vaartuigen mag niet groter zijn dan het vermogen dat voor de betrokken lidstaat in de jaren 2000-2001 in deelsector 28-1 is geconstateerd, en
b)
hun motorvermogen mag nooit groter zijn dan 221 kilowatt (kW).
Artikel 21
Vervanging van vaartuigen of motoren
1. Elk vaartuig op de in artikel 20, lid 2, bedoelde lijst mag worden vervangen door een of meer andere vaartuigen, op voorwaarde dat:
a)
vervanging in geen enkel geval leidt tot een verhoging van het in artikel 20, lid 3, onder a), bedoelde totale motorvermogen voor de betrokken lidstaat;
b)
het motorvermogen van vervangende vaartuigen nooit 221 kW overschrijdt.
2. De motoren van de vaartuigen die voorkomen op de in artikel 20, lid 2, bedoelde lijsten van de lidstaten mogen worden vervangen, op voorwaarde dat:
a)
de vervanging van een motor er nooit toe leidt dat het motorvermogen van een vaartuig 221 kW overschrijdt, en
b)
het vermogen van de ruilmotor niet zodanig is dat de vervanging leidt tot een verhoging van het totale motorvermogen voor de betrokken lidstaat zoals bedoeld in artikel 20, lid 3, onder a).
Artikel 22
Verbod op trawlvisserij
In deelsector 28-1 is trawlvisserij verboden in wateren van minder dan 20 m diepte.
HOOFDSTUK VI
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 23
Verboden vistuig en visserijpraktijken
1. Het is verboden levende aquatische hulpbronnen te vangen met gebruikmaking van explosieven, giftige of bedwelmende stoffen, elektrische stroom of enigerlei projectiel.
2. Het is verboden levende aquatische hulpbronnen die zijn gevangen met een van de in lid 1 genoemde methoden te verkopen, uit te stallen of te koop aan te bieden.
Artikel 24
Wetenschappelijk onderzoek
1. Deze verordening is niet van toepassing op visserijactiviteiten die uitsluitend worden uitgeoefend ten behoeve van wetenschappelijk onderzoek, op voorwaarde dat:
a)
deze activiteiten worden verricht met toestemming en onder gezag van de betrokken lidstaat of lidstaten,
b)
de lidstaat of lidstaten in de wateren waarvan het onderzoek plaatsvindt, daarvan tevoren in kennis zijn gesteld,
c)
vaartuigen die dergelijke visserijactiviteiten uitoefenen, een vergunning aan boord hebben die is afgegeven door de lidstaat waarvan zij de vlag voeren.
2. Onverminderd het bepaalde in lid 1, mogen levende aquatische hulpbronnen die voor de in lid 1 genoemde doeleinden zijn gevangen, niet worden verkocht, opgeslagen, uitgestald of te koop worden aangeboden, tenzij:
a)
zij voldoen aan de in bijlage IV vastgestelde minimummaat bij aanvoer, en voor hulpbronnen waarvoor vangstmogelijkheden zijn vastgesteld, die vangstmogelijkheden niet zijn opgebruikt, of
b)
zij rechtstreeks worden verkocht voor andere doeleinden dan menselijke consumptie.
Artikel 25
Kunstmatig uitzetten en overbrengen
Deze verordening is niet van toepassing op visserijactiviteiten die uitsluitend worden uitgeoefend ten behoeve van het kunstmatig uitzetten of overbrengen van levende aquatische hulpbronnen met toestemming en onder gezag van de betrokken lidstaat of lidstaten. Wanneer levende aquatische hulpbronnen kunstmatig worden uitgezet in of overgebracht naar de wateren van een andere lidstaat of andere lidstaten, dienen alle betrokken lidstaten daarvan tevoren in kennis te worden gesteld.
Artikel 26
Maatregelen van lidstaten die uitsluitend van toepassing zijn op vaartuigen die hun vlag voeren
1. De lidstaten mogen voor de instandhouding en het beheer van bestanden of om het effect van de visserij op het mariene ecosysteem te verkleinen technische maatregelen nemen die zijn gericht op een beperking van de vangstmogelijkheden en die:
a)
de in de communautaire visserijregelgeving vastgestelde maatregelen aanvullen, of
b)
die strenger zijn dan de in die regelgeving vastgestelde minimumeisen.
2. De in lid 1 bedoelde maatregelen gelden uitsluitend voor de vissers van de betrokken lidstaat en dienen met het Gemeenschapsrecht verenigbaar te zijn.
3. De betrokken lidstaat brengt dergelijke maatregelen onmiddellijk ter kennis van de Commissie en van de andere lidstaten.
4. De lidstaten verstrekken de Commissie desgevraagd alle nodige inlichtingen om de Commissie in staat te stellen te beoordelen of de maatregelen voldoen aan de voorwaarden van lid 1.
5. Indien de Commissie besluit dat de maatregelen niet voldoen aan de voorwaarden van lid 1, gelast zij de betrokken lidstaat bij besluit de maatregelen in te trekken of te wijzigen.
Artikel 27
Wetenschappelijke evaluatie van soorten vistuig
De Commissie ziet erop toe dat uiterlijk op 1 januari 2008 een wetenschappelijke evaluatie van de effecten van het gebruik van in het bijzonder kieuwnetten, schakelnetten en warnetten op walvisachtigen wordt uitgevoerd en de resultaten ervan aan het Europees Parlement en aan de Raad worden gepresenteerd.
HOOFDSTUK VII
SLOTBEPALINGEN
Artikel 28
Uitvoeringsbepalingen
De uitvoeringsbepalingen van deze verordening worden vastgesteld volgens de in artikel 30, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2371/2002 bedoelde procedure.
Artikel 29
Wijziging van de bijlagen
Wijzigingen van bijlage I en van de aanhangsels 1 en 2 van bijlage II worden vastgesteld volgens de in artikel 30, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2371/2002 bedoelde procedure.
Artikel 30
Wijziging van Verordening (EG) nr. 1434/98
Verordening (EG) nr. 1434/98 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Artikel 1, lid 2, wordt geschrapt.
2)
Artikel 2, leden 2 en 3, worden geschrapt.
3)
Artikel 3, lid 1, komt als volgt te luiden:
„1. Haring die is gevangen:
-
in de gebieden 1 en 2 met sleepnetten met een minimummaaswijdte van 32 mm of meer, of
-
in gebied 3 met sleepnetten met een minimummaaswijdte van 40 mm of meer, of
-
in de gebieden 1, 2 en 3 met ander vistuig dan sleepnetten,
mag niet worden aangevoerd voor andere doeleinden dan rechtstreekse menselijke consumptie, tenzij deze eerst ten verkoop voor rechtstreekse menselijke consumptie wordt aangeboden en geen koper wordt gevonden.”.
4)
Artikel 3, lid 2, wordt vervangen door:
„2. Haring die is gevangen met eender welk vistuig onder de voorwaarden van artikel 2 mag evenwel worden aangevoerd voor andere doeleinden dan menselijke consumptie.”.
Artikel 31
Intrekkingen
Verordening (EG) nr. 88/98 wordt ingetrokken.
Verwijzingen naar de ingetrokken verordening gelden als verwijzingen naar de onderhavige verordening, volgens de concordantietabel in bijlage V.
Artikel 32
Inwerkingtreding
Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 2006.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 21 december 2005.