ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. října 2007
o vynětí výroby a prodeje elektřiny ve Švédsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2007) 5197)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2007/706/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 4 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost Švédského království předloženou prostřednictvím e-mailu dne 29. června 2007,
po konzultaci Poradního výboru pro veřejné zakázky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. Skutečnosti
(1)
Dne 29. června 2007 Švédsko předalo Komisi prostřednictvím e-mailu žádost podle čl. 30 odst. 4 směrnice 2004/17/ES. Komise si prostřednictvím e-mailu ze dne 20. července 2007 vyžádala doplňující informace, které byly po prodloužení původní lhůty předány švédskými orgány prostřednictvím e-mailu ze dne 17. srpna 2007.
(2)
Žádost předložená Švédským královstvím se týká výroby a (velkoobchodního a maloobchodního) prodeje elektřiny.
(3)
K žádosti jsou připojeny závěry nezávislého vnitrostátního orgánu Konkurrensverket (švédský orgán pro hospodářskou soutěž), podle nichž by byly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
II. Právní rámec
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která, pokud jde o odvětví elektřiny, odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (3), která vyžaduje ještě vyšší stupeň otevřenosti trhu.
(5)
Švédsko provedlo a uplatnilo nejen směrnici 96/92/ES, nýbrž i směrnici 2003/54/ES, a zvolilo plné právní oddělení vlastnictví u přenosových sítí a právní a funkční oddělení u rozvodných sítí s výjimkou nejmenších společností, které jsou vyňaty z požadavků na funkční oddělení. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený.
(6)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na jednotlivých trzích. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je stupeň likvidity, fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké odběratelé mění dodavatele.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. Posouzení
(8)
Žádost předložená Švédskem se týká výroby a (velkoobchodního a maloobchodního) prodeje elektřiny.
(9)
Švédský velkoobchodní trh s elektřinou je do značné míry začleněn do severského trhu s elektřinou, do něhož patří trhy Dánska, Norska, Švédska a Finska. Skládá se z bilaterálního obchodního trhu mezi výrobci na straně jedné a dodavateli a průmyslovými společnostmi na straně druhé a dobrovolné severské energetické burzy Nord Pool s promptním a termínovaným trhem. Tato skutečnost a model integrovaného trhu Nord Pool (4) ukazuje, že vývoj jednoznačně směřuje k vytvoření severského regionálního velkoobchodního trhu. Avšak z důvodu nedostatečné kapacity přenosu (přetížení) dochází někdy k rozdělení severské oblasti do šesti geograficky odlišných cenových oblastí, z nichž jednou je právě Švédsko. Švédsko má pět hlavních spojení vlastních sítí se sítěmi v ostatních částech Evropského hospodářského prostoru (západní Dánsko - Švédsko, východní Dánsko - Švédsko, Švédsko - jižní Norsko, Švédsko - severní Norsko a Švédsko - Finsko). V roce 2005 bylo nejvíce přetížené spojení z těchto pěti přetíženo po 52 % doby a nejméně přetížené spojení bylo přetíženo po 8 % doby (5). Přetížení se však zřídka objevilo současně na všech pěti spojeních. Podle švédských orgánů bylo tedy Švédsko v roce 2005 zcela oddělenou cenovou oblastí, tzn. nemělo žádné spojení s jinou cenovou oblastí, po 0,5 % doby. Přehled počtu oblastí propojených se Švédskem od roku 2001 navíc ukazuje, že Švédko bylo propojeno s nejméně čtyřmi z tehdejších šesti jiných cenových oblastí - Norsko bylo tehdy rozděleno do tří oblastí na rozdíl od současných dvou - a to po 82,4 % doby (6). Z tohoto důvodu a ve shodě s dosavadní praxí Komise (7) bude otázka, zda je tento trh vnitrostátní nebo regionální, ponechána otevřená, neboť výsledek analýzy je stejný při zohlednění užší i širší definice.
(10)
Z prakticky stejných důvodů směřuje vývoj jednoznačně k vytvoření severského regionálního trhu i ve výrobě elektřiny, i když místa s nedostatečnou kapacitou přenosu a omezení kapacity - ve výši 24 % instalované výrobní kapacity ve Švédsku - na spojeních mezi švédskými sítěmi a ostatními oblastmi Evropského hospodářského prostoru mohou dočasně omezit trh na území Švédska. I v tomto případě otázka, zda je tento trh vnitrostátní nebo regionální, bude ponechána otevřená, neboť výsledek analýzy je stejný při zohlednění užší i širší definice.
(11)
Švédské orgány potvrdily, že oblast maloobchodního trhu lze ztotožnit s územím Švédska, přičemž důvodem jsou mimo jiné rozdíly ve zdanění a pravidlech vyrovnávání mezi severskými zeměmi. Konkurrensverket navíc výslovně uvádí, že maloobchodní trh „je vnitrostátní, a to zejména proto, že několik technických a legislativních překážek znemožňuje koncovým uživatelům kupovat elektřinu od obchodníků s elektřinou v jiných zemích“.
(12)
Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou (8) (dále jen „zpráva z roku 2005“) uvádí, že „na mnoha vnitrostátních trzích dochází k vysokému stupni průmyslové koncentrace, a tím k omezování rozvoje účinné hospodářské soutěže“ (9). Proto Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích je celkový podíl na trhu tří největších výrobců“ (10). Podle technické přílohy (11) tvoří celkový podíl tří největších výrobců na celkové výrobě na severském trhu 40 % (12), což je uspokojivě nízká úroveň. Z hlediska švédského území je celkový podíl tří největších výrobců na trhu samozřejmě vyšší a v roce 2004 činil 86,7 % (13). Avšak období, po která je švédský trh izolovaný, byla omezená a v roce 2005 představovala jen 0,5 % doby (14). Během značné části roku tedy existuje na švédském trhu konkurenční tlak vyplývající z možnosti dovážet elektřinu z oblastí mimo švédské území, tím spíše, že si severské země mezi sebou neúčtují poplatky za přenos. Často nepřetížená spojení mezi Švédskem a ostatními cenovými oblastmi jsou zárukou, že investice v odvětví elektřiny není možné na švédském území realizovat bez ohledu na ostatní výrobce na severském trhu. Tyto faktory by se tedy měly považovat za projev přímého vystavení výrobního trhu hospodářské soutěži, ať už jde o švédský vnitrostátní trh či vznikající trh regionální.
(13)
Dobrým ukazatelem hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu s elektřinou je rovněž stupeň koncentrace a stupeň likvidity. Na regionální úrovni bylo 42,82 % elektřiny spotřebované v severských zemích v letech 2004-2005 (15) prodáno prostřednictvím Nord Pool Spot AS, dobrovolné severské energetické burzy popsané v 9. bodě odůvodnění. Podle závěrečné zprávy se na tomto typu energetické burzy „koncentrace ve výrobě […] přímo promítá do dosti stabilní ekvivalentní (16) koncentrace při obchodování energií“ (17). U tří největších výrobců v severské oblasti tato koncentrace činí 40 % (18), což je v případě regionálního trhu uspokojivá úroveň. Z hlediska švédského trhu je celkový podíl tří největších účastníků na velkoobchodním trhu samozřejmě vyšší a v roce 2006 dosahoval 86 % (19). Je však třeba zdůraznit, že na švédském trhu si konkurují tito tři velcí a několik menších subjektů zabývajících se velkoobchodem. Dále je nutno zopakovat, že co se týče spojení se severskou oblastí, výše zmíněné problémy s nedostatečnou přenosovou kapacitou (přetížení) nejsou trvalého rázu, nýbrž jsou jen dočasné. Proto vedle domácí konkurence na švédském trhu často působí vnější konkurenční tlak plynoucí z možnosti získat elektřinu z oblastí mimo švédské území. Platí to tím spíše, že je Švédsko podle podílu dovozu na domácí spotřebě třetí největší čistý dovozce elektřiny v EU (20) a že si severské země mezi sebou neúčtují poplatky za přenos. Mimoto je třeba poznamenat, že podmínky hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu s elektřinou jsou rovněž značně ovlivňovány finančními obchody s elektřinou v dotyčné tržní oblasti, které jsou, vyjádřeno objemem procházejícím přes Nord Pool, téměř dvakrát vyšší než spotřeba v severských zemích v roce 2005 (21) (a pokud se připočtou další identifikované transakce jako mimoburzovní obchody - OTC či přímý prodej - jsou více než pětkrát vyšší (22)). V technické příloze (23) byl tento stupeň likvidity pokládán za uspokojivý, z čehož plyne, že je způsobilý být ukazatelem dobře fungujícího a konkurenčního trhu. Vzhledem k pevnému propojení švédského velkoobchodního trhu se severským trhem by měl být také tento stupeň likvidity považován za zdroj konkurenčního tlaku na švédském trhu. Závěrečná zpráva rovněž řadí Nord Pool mezi „nejlikvidnější a nejefektivnější velkoobchodní trhy s elektřinou“ (24). Tyto faktory by tedy měly být považovány za projev přímého vystavení velkoobchodního trhu hospodářské soutěži, ať už jde o švédský vnitrostátní trh či vznikající trh regionální.
(14)
Počet hospodářských subjektů na maloobchodním trhu je vzhledem k rozloze země poměrně velký (25) (podle švédských orgánů přibližně 130 subjektů, z nichž mnohé nabízejí služby na celostátní úrovni), stejně jako počet společností s podílem na trhu přesahujícím 5 %. Na konci roku 2004 byl celkový podíl na trhu tří největších společností z hlediska dodávek všem kategoriím odběratelů (velcí průmysloví odběratelé, malé a střední podniky a velmi malí obchodní odběratelé a domácnosti) na uspokojivě nízké úrovni 50 % (26). Z hlediska počtu odběratelů činil v roce 2006 podle informací předložených švédskými orgány celkový podíl tří největších společností na švédském maloobchodním trhu 43 %. Tyto faktory by se proto měly považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.
(15)
Dále by se mělo za ukazatel pokládat také fungování vyrovnávacích trhů, a to nejen v souvislosti s výrobou, ale též pro velkoobchodní a maloobchodní trh. V podstatě „jakýkoli účastník trhu, který snadno nedokáže přizpůsobit svůj výrobní profil charakteristikám svých zákazníků, pocítí rozdíl mezi cenou, za kterou provozovatel přenosových soustav prodává nedostatkovou energii, a cenou, za kterou koupí zpět nadbytečnou výrobu. Tyto ceny může provozovateli přenosových soustav stanovit přímo regulační orgán, nebo bude uplatněn tržní mechanizmus, tzn. že cena je určována na základě nabídek od ostatních výrobců, kteří tímto způsobem regulují svou výrobu směrem nahoru či dolů […]. Vážný problém pro malé účastníky na trhu vzniká tehdy, pokud nastává riziko, že dojde k velkému rozpětí mezi nákupní cenou od provozovatele přenosových soustav a prodejní cenou. K tomu dochází v několika členských státech a bude to patrně mít nepříznivý dopad na rozvoj hospodářské soutěže. Velké rozpětí může svědčit o nedostatečné úrovni hospodářské soutěže na vyrovnávacím trhu, který může být ovládán pouze jedním či dvěma hlavními výrobci energie. Takovéto problémy jsou ještě horší tam, kde uživatelé sítí nejsou schopni přizpůsobit svou pozici téměř v reálném čase“ (27). V severské oblasti existuje téměř plně integrovaný vyrovnávací trh pro dodávky vyrovnávací energie a jeho hlavní charakteristiky (tržní ceny, hodinové uzávěrky - tzn. uživatelé sítí mohou každou hodinu přizpůsobit svou pozici - a malé rozpětí mezi nákupní cenou od provozovatele přenosových soustav a prodejní cenou) by měly být považovány za ukazatele přímého vystavení hospodářské soutěži.
(16)
Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Počet odběratelů, kteří mění dodavatele, je ukazatelem skutečné cenové konkurence, a tedy nepřímo „přirozeným ukazatelem účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo odběratelů, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli“ (28). Mimoto „existence regulovaných cen pro koncového odběratele je jasným klíčovým faktorem chování zákazníka […]. Přestože lze zachování kontrolních mechanismů v přechodném období odůvodnit, budou s blížící se potřebou investic způsobovat stále větší narušení“ (29).
(17)
Dokument útvarů Komise (30) z poslední doby uvádí, že „na švédském maloobchodním trhu s elektřinou je změna dodavatelů odběrateli velmi obvyklá. Od tržní reformy v roce 1996 celkem 54 % odběratelů elektřiny uzavřelo smlouvy s předchozími dodavateli za nových podmínek, nebo dodavatele změnilo. Obecně lze říci, že z pohledu konečného spotřebitele konkurence funguje“ (31). Ve Švédsku navíc neexistuje kontrola cen pro koncového uživatele (32), tzn. ceny určují samy hospodářské subjekty a nepotřebují před jejich zavedením souhlas žádného orgánu. Pokud tedy jde o změnu dodavatele a kontrolu cen pro koncového uživatele, situace ve Švédsku je uspokojivá a měla by být považována za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži.
IV. Závěry
(18)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 8. až 17. bodě odůvodnění lze mít za to, že ve vztahu k výrobě a (velkoobchodnímu a maloobchodnímu) prodeji elektřiny ve Švédsku je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněna.
(19)
Jelikož se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění výroby a (velkoobchodního a maloobchodního) prodeje elektřiny, jsou-li tyto činnosti vykonávány ve Švédsku, ani v případě, že pořádají veřejné soutěže na výkon těchto činností ve Švédsku.
(20)
Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období od června do srpna roku 2007, jak je zřejmé z informací předložených Švédským královstvím, ze zprávy z roku 2005 a její technické přílohy, ze sdělení z roku 2007, z dokumentu útvarů Komise z roku 2007 a ze závěrečné zprávy. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky udělované zadavateli, které jim mají umožnit výrobu nebo prodej elektřiny ve Švédsku.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Bruselu dne 29. října 2007.
BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE
van 29 oktober 2007
tot vrijstelling van de productie en verkoop van elektriciteit in Zweden van de toepassing van Richtlijn 2004/17/EG van het Europees Parlement en de Raad van 31 maart 2004 houdende coördinatie van de procedures voor het plaatsen van opdrachten in de sectoren water- en energievoorziening, vervoer en postdiensten
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2007) 5197)
(Slechts de tekst in de Zweedse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2007/706/EG)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Richtlijn 2004/17/EG van het Europees Parlement en de Raad van 31 maart 2004 houdende coördinatie van de procedures voor het plaatsen van opdrachten in de sectoren water- en energievoorziening, vervoer en postdiensten (1), en met name op artikel 30, leden 4 en 6,
Gezien het verzoek dat Zweden op 29 juni 2007 per e-mail heeft ingediend,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité inzake overheidsopdrachten,
Overwegende hetgeen volgt:
I. Feiten
(1)
Op 29 juni 2007 heeft Zweden bij de Commissie per e-mail een verzoek als bedoeld in artikel 30, lid 4, van Richtlijn 2004/17/EG ingediend. Op 20 juli 2007 heeft de Commissie per e-mail om aanvullende informatie verzocht, die na een verlenging van de oorspronkelijke termijn op 17 augustus 2007 van de Zweedse autoriteiten is ontvangen.
(2)
Het verzoek van Zweden betreft de productie en verkoop (groot- en detailhandel) van elektriciteit.
(3)
Bij het verzoek zijn de conclusies van de onafhankelijke nationale instantie, Konkurrensverket (de Zweedse mededingingsautoriteit), gevoegd waarin staat dat wordt voldaan aan de voorwaarden waaronder artikel 30, lid 1, van Richtlijn 2004/17/EG van toepassing is.
II. Rechtskader
(4)
In artikel 30 van Richtlijn 2004/17/EG is bepaald dat die richtlijn niet van toepassing is op opdrachten voor een onder de richtlijn vallende activiteit indien die activiteit in de lidstaat waar zij wordt uitgeoefend, rechtstreeks aan mededinging blootstaat op marktgebieden waartoe de toegang niet beperkt is. De rechtstreekse blootstelling aan mededinging wordt getoetst aan objectieve criteria, waarbij rekening wordt gehouden met de specifieke kenmerken van de betrokken sector. De toegang tot een markt wordt als niet-beperkt beschouwd indien de lidstaat de desbetreffende communautaire wetgeving tot openstelling van een bepaalde (deel)sector ten uitvoer heeft gelegd en toepast. Deze wetgeving is vermeld in bijlage XI bij Richtlijn 2004/17/EG; voor de elektriciteitssector gaat het om Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parlement en de Raad van 19 december 1996 betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (2). Richtlijn 96/92/EG is vervangen door Richtlijn 2003/54/EG van het Europees Parlement en de Raad van 26 juni 2003 betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit en houdende intrekking van Richtlijn 96/92/EG (3), waarbij de markt nog verder wordt opengesteld.
(5)
Zweden heeft naast Richtlijn 96/92/EG ook Richtlijn 2003/54/EG ten uitvoer gelegd en past de desbetreffende wetgeving toe, waarbij is gekozen voor volledige eigendomsontvlechting voor transmissienetwerken en juridische en functionele ontvlechting voor distributienetwerken, uitgezonderd voor de kleinste bedrijven, die zijn vrijgesteld van de vereisten inzake functionele ontvlechting. De toegang tot de markt mag dan ook, overeenkomstig artikel 30, lid 3, eerste alinea, van Richtlijn 2004/17/EG als niet-beperkt worden beschouwd.
(6)
De rechtstreekse blootstelling aan mededinging moet worden getoetst aan diverse indicatoren, waarbij geen van deze indicatoren op zichzelf doorslaggevend is. Wat de bij deze beschikking betrokken markten betreft, is het marktaandeel van de belangrijkste spelers op een bepaalde markt een van de criteria waarmee rekening moet worden gehouden. Een ander criterium is de mate van concentratie op deze markten. Gezien de kenmerken van de betrokken markten moet ook rekening worden gehouden met andere criteria, zoals de mate van liquiditeit, de werking van de balanceringsmarkt, prijsconcurrentie en de mate waarin afnemers overstappen.
(7)
Deze beschikking laat de toepassing van de mededingingsregels onverlet.
III. Beoordeling
(8)
Het verzoek van Zweden betreft de productie en de verkoop (groot- en detailhandel) van elektriciteit.
(9)
De groothandelsmarkt voor elektriciteit in Zweden is in grote mate geïntegreerd in de Noordse stroommarkt, die Denemarken, Noorwegen, Zweden en Finland omvat. Deze bestaat uit een bilaterale handelsmarkt tussen producenten enerzijds en leveranciers en industriële bedrijven anderzijds en uit de vrijwillige Noordse stroombeurs „Nord Pool” met een spotmarkt en een termijnmarkt. Daaruit en uit de geïntegreerde marktopzet van Nord Pool (4) blijkt dat er sprake is van een duidelijke ontwikkeling richting een Noordse regionale groothandelsmarkt. Transmissieknelpunten (congestie) verdelen het Noordse gebied soms echter in zes verschillende geografische prijszones, waarvan Zweden er één is. Zweden heeft vijf hoofdverbindingen tussen zijn netwerken en die van andere delen van de Europese Economische Ruimte (West-Denemarken - Zweden, Oost-Denemarken - Zweden, Zweden - Zuid-Noorwegen, Zweden - Noord-Noorwegen en Zweden - Finland). In 2005 was van deze vijf verbindingen de verbinding met de meeste congestie 52 % van de tijd verstopt en de verbinding met de minste congestie 8 % van de tijd verstopt (5). Dit deed zich echter zelden op alle vijf verbindingen tegelijk voor. Daardoor is Zweden volgens de Zweedse autoriteiten in 2005 slechts 0,5 % van de tijd een volledig aparte prijszone zonder verbindingen met een andere prijszone geweest. Voorts blijkt uit een overzicht van het aantal zones waarmee Zweden sinds 2001 verbonden is geweest, dat het land in 82,4 % van de tijd verbonden is geweest met ten minste vier van de zes andere prijszones (Noorwegen was destijds nog opgedeeld in drie zones, tegenwoordig bestaat het uit twee zones) (6). Daarom wordt overeenkomstig de vroegere praktijk van de Commissie (7) in het midden gelaten of er sprake is van een nationale dan wel een regionale markt. Voor de analyse maakt het immers niet uit of uitgegaan wordt van een enge dan wel een ruimere definitie.
(10)
Om dezelfde redenen is er ook bij de elektriciteitsproductie sprake van een duidelijke ontwikkeling richting een Noordse regionale markt, hoewel transmissieknelpunten en de capaciteitsbeperkingen - in de orde van grootte van 24 % van de geïnstalleerde opwekkingscapaciteit in Zweden - van de verbindingen tussen de Zweedse netwerken en die van andere zones van de Europese Economische Ruimte tot gevolg kunnen hebben dat de markt tijdelijk tot Zweden beperkt blijft. Ook hier wordt in het midden gelaten of er sprake is van een nationale dan wel een regionale markt, omdat het voor de analyse niet uitmaakt of uitgegaan wordt van een enge dan wel een ruimere definitie.
(11)
De Zweedse autoriteiten hebben bevestigd dat de detailmarkt alleen het binnenland bestrijkt. Dit komt onder meer door verschillen in belastingheffing en door de verdeling van balanceringstaken tussen de Noordse landen. Ook Konkurrensverket wijst er uitdrukkelijk op dat de detailmarkt nationaal is, hoofdzakelijk omdat de eindgebruiker vanwege een aantal technische en regelgevingsbelemmeringen geen elektriciteit kan afnemen van brokers in andere landen.
(12)
In de mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement: Verslag over de vorderingen die worden gemaakt bij de totstandbrenging van de interne markt voor gas en elektriciteit (8), hierna het „verslag van 2005” genoemd, is erop gewezen dat „er op tal van nationale markten een hoge mate van concentratie van de industrie is waar te nemen, hetgeen een hinderpaal voor de ontwikkeling van effectieve concurrentie vormt” (9). Daarom heeft zij ten aanzien van elektriciteitsopwekking gesteld dat „een indicator voor de mate van mededinging op de nationale markten […] het totale marktaandeel van de drie grootste producenten [is]” (10). Volgens de „technische bijlage” (11) bedraagt het totale marktaandeel van de drie grootste producenten in de totale elektriciteitsproductie in het Noordse gebied 40 % (12), hetgeen een bevredigend laag niveau is. Voor Zweden alleen is het totale marktaandeel van de drie grootste producenten natuurlijk hoger (86,7 % (13) in 2004). In 2005 was de Zweedse markt echter slechts 0,5 % van de tijd geïsoleerd (14). Daarom bestaat er gedurende grote delen van het jaar een concurrentiedruk op de Zweedse markt als gevolg van de mogelijkheid om elektriciteit van buiten Zweden te betrekken, temeer daar tussen de Noordse landen geen transmissiekosten in rekening worden gebracht. Vanwege de doorgaans congestievrije verbindingen tussen Zweden en andere prijszones kan in Zweden zelf niet in de elektriciteitssector worden geïnvesteerd zonder rekening te houden met andere producenten op de Noordse markt. Deze factoren wijzen er dus op dat de productiemarkt rechtstreeks blootstaat aan mededinging, ongeacht of daarbij wordt uitgegaan van de nationale Zweedse markt of de opkomende regionale markt.
(13)
De mate van concentratie is naast de mate van liquiditeit een goede indicator voor de concurrentie op de groothandelsmarkt voor elektriciteit. In 2004-2005 is regionaal 42,82 % van het elektriciteitsverbruik in de Noordse landen verkocht via Nord Pool Spot AS, de vrijwillige in overweging 9 genoemde Noordse stroombeurs (15). Volgens het eindverslag komt bij dit type stroombeurs een productieconcentratie rechtstreeks tot uiting in een vrij stabiele, overeenkomstige (16) stroombeursconcentratie (17). Bij de drie grootste producenten in het Noordse gebied bedraagt dit 40 % (18), hetgeen voor een regionale markt een bevredigend niveau is. Op de Zweedse markt alleen is het totale marktaandeel van de drie grootste spelers op de groothandelsmarkt natuurlijk hoger (86 % (19) in 2006). Wel bestaat tussen de drie grote en een aantal kleinere spelers op de Zweedse markt concurrentie. Voorts zij er wat de verbinding met het Noordse gebied betreft nogmaals op gewezen dat de bovengenoemde knelpunten (congestie) zich niet continu, maar slechts tijdelijk voordoen. Naast de binnenlandse concurrentie bestaat er dan ook een frequente externe concurrentiedruk op de Zweedse markt als gevolg van de mogelijkheid om elektriciteit van buiten Zweden te betrekken, temeer daar Zweden qua percentage van het binnenlandse verbruik de op twee na grootste netto-importeur van elektriciteit in de Europese Unie is (20) en tussen de Noordse landen geen transmissiekosten in rekening worden gebracht. Verder worden de concurrentievoorwaarden in de groothandel in elektriciteit ook in grote mate beïnvloed door de financiële handel in elektriciteit in het betrokken marktgebied, die in 2005, in termen van volume via Nord Pool, bijna twee keer het elektriciteitsverbruik in de Noordse landen vertegenwoordigde (21) (en, als andere transacties zoals OTC - Over The Counter of rechtstreekse verkoop - worden meegerekend, meer dan vijf keer het verbruik in 2005 (22)). In de technische bijlage (23) wordt deze mate van liquiditeit als bevredigend aangemerkt, met andere woorden dit wijst op een goed functionerende en concurrerende markt. Gezien de sterke band tussen de Zweedse groothandelsmarkt en de Noordse markt gaat van deze mate van liquiditeit ook een concurrentiedruk op de Zweedse markt uit. Ook wordt Nord Pool in het eindverslag gerekend tot de meest liquide en efficiënte groothandelsmarkten voor elektriciteit (24). Deze factoren wijzen er dus op dat de groothandelsmarkt rechtstreeks aan mededinging blootstaat, ongeacht of daarbij wordt uitgegaan van de nationale Zweedse markt of de opkomende regionale markt.
(14)
Rekening houdend met de grootte van het land is het aantal economische actoren op de detailmarkt vrij groot (25) (volgens de Zweedse autoriteiten zo'n 130, waarvan een aanzienlijk aantal zijn diensten op nationaal niveau aanbiedt). Ook het aantal bedrijven met een marktaandeel van meer dan 5 % is vrij groot. Eind 2004 lag het totale marktaandeel van de drie grootste bedrijven qua levering aan alle gebruikerscategorieën (grote industriële gebruikers, mkb, en zeer kleine commerciële afnemers en huishoudens) op een bevredigend laag niveau (26). Volgens de informatie van de Zweedse autoriteiten lag het totale marktaandeel van de drie grootste bedrijven op de Zweedse detailmarkt in 2006 qua aantal afnemers op 43 %. Deze factoren wijzen dus op een rechtstreekse blootstelling aan mededinging.
(15)
Voorts is de werking van de balanceringsmarkten een indicator die in aanmerking moet worden genomen, niet alleen wat de productie, maar ook wat de groothandels- en de detailmarkt betreft. De technische bijlage zegt hierover: Elke marktdeelnemer die zijn productieportefeuille niet gemakkelijk aan de kenmerken van zijn afnemers kan aanpassen, kan worden blootgesteld aan het verschil tussen de prijs waarvoor de TSB (transmissiesysteembeheerder) de wegens onbalans benodigde energie verkoopt en de prijs waarvoor deze productieoverschotten terugkoopt. Deze prijzen kunnen rechtstreeks door de regelgever aan de TSB worden opgelegd of het gevolg zijn van de toepassing van een marktmechanisme waarbij de prijs wordt bepaald aan de hand van biedingen van andere producenten om hun productie naar boven of beneden bij te stellen […]. Wanneer er een aanzienlijk verschil tussen de in- en verkoopprijs van de TSB kan ontstaan, vormt dit voor kleine marktdeelnemers een belangrijk probleem. In een aantal lidstaten is dit het geval, hetgeen waarschijnlijk de ontwikkeling van concurrentie belemmert. Een groot prijsverschil kan wijzen op onvoldoende concurrentie op de balanceringsmarkt, die mogelijk door slechts een of twee grote producenten wordt gedomineerd. De problemen worden nog groter wanneer de netwerkgebruikers hun posities niet vrijwel realtime kunnen aanpassen (27). In het Noordse gebied bestaat er een vrijwel volledig geïntegreerde balanceringsmarkt voor de levering van balanceringsenergie en de hoofdkenmerken van deze markt (prijzen op basis van marktwerking, een „gate closure” van een uur (d.w.z. de mogelijkheid voor netwerkgebruikers om hun positie elk uur aan te passen) en een gering prijsverschil tussen de aankoopprijs van de TSB en de verkoopprijs) wijzen op een rechtstreekse blootstelling aan mededinging.
(16)
Vanwege de kenmerken van het betrokken product (elektriciteit) en omdat er weinig of geen geschikte alternatieve producten of diensten voorhanden zijn, nemen de prijsconcurrentie en de prijsvorming een vrij belangrijke plaats in bij de beoordeling van de concurrentiesituatie op de elektriciteitsmarkt. Het aantal klanten dat van leverancier verandert, vormt een indicator voor daadwerkelijke prijsconcurrentie en is dus indirect „een natuurlijke indicator voor de doeltreffendheid van concurrentie. Als er maar weinig afnemers zijn die op een andere leverancier overstappen, is er waarschijnlijk een probleem met het functioneren van de markt, ook al zijn er wel degelijk voordelen verbonden aan de mogelijkheid om met de huidige leverancier over nieuwe voorwaarden te onderhandelen” (28). Voorts wordt in de technische bijlage erop gewezen dat het duidelijk is dat het bestaan van gereguleerde prijzen voor eindgebruikers een belangrijke bepalende factor voor het gedrag van klanten is en dat hoewel behoud van prijsbeheersing in een overgangsperiode gerechtvaardigd kan zijn, dit in toenemende mate verstoringen zal opleveren naarmate de noodzaak van investeringen dringender wordt (29).
(17)
In een recent stuk van de diensten van de Commissie (30) staat dat het op de Zweedse detailmarkt voor elektriciteit heel gebruikelijk is dat afnemers overstappen. Sinds de markthervorming in 2006 heeft in totaal 54 % van de elektriciteitsafnemers nieuwe contractvoorwaarden weten te bedingen of voor een andere leverancier gekozen. Over het algemeen bestaat er een echte concurrentiestrijd om de eindafnemer (31). Voorts is er in Zweden geen sprake van prijsbeheersing voor eindgebruikers (32), met andere woorden de prijzen worden vastgesteld door de economische actoren zelf en hoeven vóór de toepassing ervan niet te worden goedgekeurd door een instantie. De situatie in Zweden is wat betreft het aantal overstappers en de prijsbeheersing dan ook bevredigend en wijst op een rechtstreekse blootstelling aan mededinging.
IV. Conclusies
(18)
Gezien de in de overwegingen 8 tot en met 17 onderzochte factoren worden de productie en de verkoop (groot- en detailhandel) van elektriciteit in Zweden geacht te voldoen aan de voorwaarde betreffende rechtstreekse blootstelling aan mededinging in artikel 30, lid 1, van Richtlijn 2004/17/EG.
(19)
Voorts wordt ook aan de verdere voorwaarde van onbeperkte toegang tot de markt geacht te zijn voldaan en daarom is Richtlijn 2004/17/EG niet van toepassing wanneer aanbestedende diensten opdrachten plaatsen voor de opwekking of de verkoop (groot- en detailhandel) van elektriciteit in Zweden of prijsvragen organiseren om in Zweden een dergelijke activiteit te verrichten.
(20)
Deze beschikking is gebaseerd op de juridische en feitelijke situatie in augustus 2007, zoals die blijkt uit de informatie van Zweden, het verslag van 2005 en de technische bijlage daarbij, de mededeling 2007, het werkdocument 2007 en het eindverslag. Zij kan worden herzien wanneer de juridische of feitelijke situatie zodanig verandert dat niet meer wordt voldaan aan de voorwaarden waaronder artikel 30, lid 1, van Richtlijn 2004/17/EG van toepassing is,
HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN:
Artikel 1
Richtlijn 2004/17/EG is niet van toepassing op opdrachten voor de opwekking of de verkoop van elektriciteit in Zweden, die aanbestedende diensten plaatsen.
Artikel 2
Deze beschikking is gericht tot het Koninkrijk Zweden.
Gedaan te Brussel, 29 oktober 2007.