Rozhodnutí Rady
ze dne 27. listopadu 2001
o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství
("rozhodnutí o přidružení zámoří")
(2001/822/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství (dále jen "Smlouva"), a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 91/482/EHS ze dne 25. července 1991 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému hospodářskému společenství [1] bylo použitelné do 1. prosince 2001. V čl. 240 odst. 4 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o ustanoveních pro další uplatňování zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy.
(2) Prohlášení č. 36 o zámořských zemích a územích (dále jen "ZZÚ"), připojené k závěrečnému aktu Konference zástupců vlád členských států, podepsanému v Amsterdamu v roce 1997, vyzývá Radu, aby v souladu s článkem 187 Smlouvy přezkoumala úpravu přidružení ZZÚ s ohledem na tyto čtyři cíle:
- účinnější podpora hospodářského a sociálního rozvoje ZZÚ,
- rozvoj hospodářských vztahů mezi ZZÚ a Evropskou unií,
- větší zohlednění různorodosti a zvláštních charakteristik jednotlivých ZZÚ včetně hledisek spojených se svobodou usazování,
- podpora větší účinnosti finančních nástrojů.
(3) Evropský parlament přijal dne 11. února 1999 usnesení o vztazích se ZZÚ, státy AKT a nejvzdálenějšími regiony Evropské unie [2]. Dále dne 4. října 2001 přijal usnesení k návrhu Komise na rozhodnutí Rady o přidružení ZZÚ k Evropskému společenství [3].
(4) Ve sdělení ze dne 20. května 1999 nazvaném "Úvahy o postavení ZZÚ přidružených k ES a hlavní směry pro ZZÚ 2000" zkoumala Komise vlastnosti a vývoj přidružení ZZÚ k ES od roku 1957, připomenula základní zásady a současný stav přidružení a načrtla pro ně alternativní směry pro období od 1. března 2000.
(5) V souladu s článkem 10 rozhodnutí 91/482/EHS informovaly příslušné orgány ZZÚ Komisi o změnách nebo dodatcích, které si přejí pro budoucnost, zejména na partnerském zasedání ve dnech 29. a 30. dubna 1999 za účasti Komise, čtyř členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a dvaceti zúčastněných ZZÚ.
(6) Ačkoliv nejsou třetími zeměmi, nejsou ZZÚ součástí jednotného trhu a musí plnit povinnosti uvalené na třetí země, pokud jde o obchod, zejména pravidla původu, hygienické a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(7) Obecně platí, že pokud Rada přijme opatření podle článku 187 Smlouvy, musí vzít v úvahu zásady stanovené ve čtvrté části Smlouvy i ostatní zásady práva Společenství. Měla by také brát v úvahu zkušenosti nabyté při uplatňování obchodního režimu podle rozhodnutí 91/482/EHS.
(8) Uvedený režim stanoví bezcelní přístup pro produkty pocházející ze ZZÚ a pravidla původu dovolující kumulaci s produkty pocházejícími ze států AKT, podléhajícími jinému režimu, nebo ze Společenství., a to působí nebo hrozí způsobit vážné narušení fungování některých organizací společného trhu v rámci společné zemědělské politiky, zejména organizací v odvětvích rýže a cukru. Toto narušení již vícekrát vedlo Komisi a Radu k tomu, aby přijaly ochranná opatření.
(9) Omezením rozsahu používání kumulace původu pomohly změny provedené ohledně rýže při hodnocení rozhodnutí [4] v polovině období zachovat pro produkty ZZÚ přístup na trh Společenství za podmínek přispívajících k jeho rovnováze. Tento přístup by se měl zlepšit ve vztahu k nejméně rozvinutým ZZÚ, avšak beze změny celkového množství, které využívá kumulaci. Vzhledem k tomu, že pouze dvě další ZZÚ v tomto odvětví vyvíjely činnost, měla by jim být v zájmu průhlednosti přidělena zbývající dostupná množství.
(10) Pokud však jde o cukr a cukerné směsi, měl nárůst vývozu produktů ze ZZÚ vyrobených z cukru pocházejícího z AKT nebo ze Společenství na silně přezásobený trh za výsledek významnější snížení kvóty povolené pro výrobce ze Společenství, a pro tyto výrobce tedy představuje větší ztrátu zaručeného příjmu.
(11) Navíc s ohledem na minimální operace s nízkou přidanou hodnotou, jež v současnosti postačují pro získání statusu produktu pocházejícího ze ZZÚ v odvětví cukru, může být příspěvek tohoto vývozu k jejich rozvoji přinejlepším jen malý, a nepochybně zcela neúměrný narušení způsobenému dotyčným odvětvím Společenství.
(12) Z těchto důvodů by se měla přijmout pravidla původu, která vyloučí možnost kumulace AKT/ES/ZZÚ pro cukr, kdy jsou prováděny jen minimální operace. S ohledem na investice, které již byly v ZZÚ provedeny na základě pravidel platných od roku 1991, je však třeba, aby toto vyloučení vstoupilo v platnost postupně. Proto by s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření mělo být povoleno dočasné pokračování kumulace v rámci postupně klesajících množstevních limitů slučitelných s cíli organizace společného trhu Společenství s cukrem, přičemž se vezmou náležitě v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů ZZÚ.
(13) Mělo by rovněž být stanoveno, že zemědělské produkty pocházející ze Společenství, které využily vývozní náhrady, nesmějí být bezcelně zpětně dováženy do Společenství prostřednictvím kumulace původu.
(14) Dále by veškerá pravidla původu ZZÚ měla být v zájmu hospodářských subjektů a správních orgánů aktualizována, aby vzala v úvahu technický pokrok a politiku harmonizace pravidel původu přijatou Společenstvím. Ke stejnému účelu by se měl postup zjednodušit, aby v budoucnosti umožnil snadnější provádění nezbytných technických změn pravidel.
(15) Postup pro překládku zboží nepocházejícího ze ZZÚ, jež tam však je ve volném oběhu, by se měl dokončit a vyjasnit s cílem zajistit průhledný a spolehlivý právní rámec pro hospodářské subjekty i správní orgány. Měl by se také rozšířit, aby s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření zahrnoval určité produkty rybolovu, jež mají zvláštní důležitost pro Grónsko a Saint-Pierre a Miquelon.
(16) Obecná ustanovení Smlouvy a právní předpisy z nich odvozené se nevztahují na ZZÚ automaticky, pokud není výslovně uveden opak. Produkty ZZÚ dovážené do Společenství by však přesto měly vyhovovat platným pravidlům Společenství.
(17) Finanční pomoc pro ZZÚ je třeba přidělovat na základě jednotných, průhledných a účinných kritérií, s ohledem na potřeby a hospodářskou výkonnost ZZÚ. Mezi tato kritéria by měly patřit zejména hospodářské a fyzické rozměry ZZÚ, využití minulých přídělů, dodržování zásad řádného finančního řízení, korektní daňová politika, odhadovaná schopnost absorpce přídělů, potřeba zřídit rezervy pro financování neprogramovatelných výdajů a hladký přechod, který zabrání náhlému značnému poklesu přídělů pro Novou Kaledonii, Francouzskou Polynésii a Nizozemské Antily. V zájmu efektivnosti, zjednodušení a uznání řídících kapacit orgánů ZZÚ by finanční zdroje poskytnuté ZZÚ měly být řízeny více na základě partnerství použitím postupů založených na pravidlech platných pro strukturální fondy.
(18) K tomuto účelu tyto postupy zejména svěřují ZZÚ hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce, jež by měla být prováděna převážně ve shodě s vnitřními předpisy ZZÚ a měla by podporovat monitorování, hodnocení a audit programovaných operací. Navíc je nutné vyjasnit, které programy Společenství a rozpočtové linie jsou otevřeny pro ZZÚ a které postupy umožňují hladký přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů (ERF) k 9. ERF.
(19) Celosvětové změny, které se projevují v pokračující liberalizaci obchodu, široce postihují Společenství, hlavního obchodního partnera ZZÚ, jejich sousední státy AKT i ostatní hospodářské partnery. V rovnici přístupu na trh hraje úroveň cel stále menší úlohu, zatímco obchod službami a oblasti související s obchodem nabývají ve vztahu mezi ZZÚ a jejich hospodářskými partnery stále většího významu. Tento vztah je proto třeba pěstovat a přitom zachovat široký profil současného obchodního režimu a podmínky pro postupnou integraci těch ZZÚ, které si to přejí, do regionálního a světového hospodářství, zjednodušenou tím, že se jim poskytne pomoc pro zvýšení jejich schopnosti všechny tyto nové oblasti zvládnout.
(20) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [5]. Pokud jde o provádění 9. ERF, hlasování a většina by však měly být takové, jaké stanoví článek 21 interní dohody mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správní pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy [6] (dále jen "interní dohoda").
(21) ZZÚ jsou křehká ostrovní prostředí vyžadující přiměřenou ochranu, včetně otázek nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, řídí se článkem 198 Smlouvy o Euratomu a právních předpisů přijatých podle ní, s výjimkou Grónska, na něž se Smlouva o Euratomu nevztahuje. Pro ostatní odpady by se mělo určit, která pravidla Společenství se mají ve vztahu k ZZÚ používat.
(22) Úprava přidružení stanovená v tomto rozhodnutí by se podle přání bermudské vlády neměla vztahovat na Bermudy.
(23) Rada by měla pro všechny výše uvedené nové faktory najít inovativní odpověď, jež bude soudržná a přizpůsobená různým situacím. Takovou odpověď může poskytnout nový status přidružení,
ROZHODLA TAKTO:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZZÚ KE SPOLEČENSTVÍ
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel, cíle a zásady
1. Základem přidružení ZZÚ ke Společenství (dále jen "přidružení ZZÚ k ES") je účel uvedený v článku 182 Smlouvy, totiž podporovat hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Sleduje cíle stanovené v článku 183 Smlouvy v souladu se zásadami stanovenými v článcích 184 až 188 Smlouvy tím, že se zaměřuje na zmenšování, předcházení a konečně vymýcení chudoby a na udržitelný rozvoj a postupnou integraci do regionálního a světového hospodářství.
2. Přidružení se týká ZZÚ uvedených v příloze I A.
3. V souladu s článkem 188 Smlouvy se toto rozhodnutí vztahuje na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení pro Grónsko obsažená v Protokolu o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko, připojeném ke Smlouvě.
Článek 2
Základní prvky
1. Přidružení ZZÚ k ES je založeno na zásadách svobody, demokracie, úcty k lidským právům a základním svobodám a právního státu. Tyto zásady, na nichž je podle článku 6 Smlouvy o Evropské unii založena Unie, jsou společné členským státům a s nimi spojeným ZZÚ.
2. V oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí je zakázána diskriminace založená na pohlaví, rasovém nebo etnickém původu, náboženství nebo víře, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci.
Článek 3
Nejméně rozvinuté ZZÚ
1. Společenství poskytuje nejméně rozvinutým ZZÚ a těm, jež nejsou schopny využívat výhod regionální spolupráce a integrace uvedených v článku 16, zvláštní zacházení.
2. S cílem řešit tyto obtíže zahrnuje rozvojová finanční spolupráce mimo jiné zvláštní zacházení při určování objemu finančních prostředků a podmínek s nimi spojených, které mají umožnit nejméně rozvinutým ZZÚ překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje. Zvláštní pozornost věnuje zlepšování životních podmínek nejchudších vrstev obyvatelstva v rámci potírání chudoby.
3. ZZÚ považované pro účely tohoto rozhodnutí za nejméně rozvinuté jsou uvedeny v příloze I B. Tento seznam může být na návrh Komise změněn jednomyslným rozhodnutím Rady, pokud hospodářská situace některé ZZÚ prochází významnou a trvalou změnou, která nezbytně vyžaduje její zahrnutí do kategorie nejméně rozvinutých ZZÚ, anebo pokud zahrnutí do této kategorie není nadále odůvodněné.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce v ZZÚ
Článek 4
Zásady
1. V rámci partnerství stanoveném v článku 7 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracování strategií přidružení a rozvoje a za jejich provádění prostřednictvím přípravy jednotných programových dokumentů (dále jen "JPD") a programů spolupráce společně s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
2. Společenství uznává, že místní veřejní a soukromí aktéři hrají klíčovou úlohu při dosahování cílů stanovených v článku 183 Smlouvy.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se strany řídí zásadami průhlednosti, subsidiarity a usilování o účinnost.
Článek 5
Různí aktéři
1. Mezi aktéry spolupráce v ZZÚ patří:
- orgány ZZÚ,
- ostatní regionální a místní orgány v rámci ZZÚ,
- občanská společnost, sociální, obchodní a odborová sdružení, poskytovatelé veřejných služeb a místní, celostátní nebo mezinárodní nevládní organizace.
Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, informují Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o celostátních, regionálních nebo místních orgánech uváděných v různých článcích tohoto rozhodnutí.
2. Uznání nevládních aktérů závisí na jejich schopnosti plnit potřeby místního obyvatelstva, jejich odborné způsobilosti a na jejich demokratické a průhledné organizaci a řízení.
3. Nevládní aktéry určuje dohoda mezi orgány ZZÚ, Komisí a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, s ohledem na otázku, o kterou se jedná, jejich odbornou způsobilost a oblasti činnosti. Proces určení se v každé ZZÚ provádí jako součást procesu přípravy programů spolupráce uvedených v článku 4.
Článek 6
Povinnosti nevládních aktérů
Nevládní aktéři určení podle čl. 5 odst. 3 mohou hrát úlohu v:
- informování a poradenství,
- přípravě a provádění programů spolupráce,
- decentralizované spolupráci v rámci povinností přenesených za účelem podpory místních rozvojových iniciativ.
Kapitola 3
Zásady a postupy partnerství ZZÚ a ES
Článek 7
Dialog a partnerství
1. S cílem umožnit ZZÚ plnou účast na provádění přidružení ZZÚ k ES s náležitým ohledem na institucionální uspořádání dotyčného členského státu použije přidružení konzultační postup založený na níže uvedených ustanoveních. Zabývá se každou otázkou, jež vyvstane ve vztazích mezi ZZÚ a Společenstvím.
2. Široce založený dialog by měl Společenství, všem ZZÚ a členským státům, s nimiž jsou spojeny, umožnit vzájemně konzultovat zásady, postupy a výsledky přidružení.
Jednou za rok se schází fórum ZZÚ a EU pro dialog (dále jen "fórum ZZÚ"), jež sdružuje zástupce orgánů ZZÚ, členských států a Komise.
3. Mezi Komisí, členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, a každou ZZÚ zastoupenou jejími orgány existují samostatná partnerství, která umožňují uvádět do praxe cíle a zásady tohoto rozhodnutí, zejména ty, jež jsou uvedeny v článcích 4 a 19. Tato třístranná konzultace se dále označuje jako "partnerství".
Pro každou ZZÚ se zřizují partnerské pracovní skupiny s poradní funkcí. Jejich členy jsou výše uvedení tři partneři. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu nebo některé ze ZZÚ. Na žádost jednoho z partnerů může více partnerských pracovních skupin konat společné schůze, aby projednaly témata společného zájmu nebo regionální hlediska přidružení.
4. Tato konzultace se provádí v plném souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého ze tří partnerů.
Komise předsedá pracovním skupinám a fóru ZZÚ a zajišťuje jejich sekretariát.
Zástupce Evropské investiční banky (dále jen "EIB") se účastní schůzí, pokud jsou na programu záležitosti, které se jí týkají.
5. Stanoviska pracovních skupin a fóra ZZÚ jsou případně předmětem rozhodnutí Komise v rámci jejích pravomocí nebo návrhů Komise předkládaných Radě s cílem provádět nové prvky přidružení ZZÚ k ES nebo jeho změn na základě článku 187 Smlouvy.
Článek 8
Společné parlamentní shromáždění AKT-EU
Orgány ZZÚ jsou informovány o programu, usneseních a doporučeních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU.
Členské státy a Komise podpoří každou žádost orgánů ZZÚ o účast na plenárních zasedáních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU jako pozorovatelů za podmínek stanovených jednacím řádem shromáždění.
Článek 9
Řízení
Běžné řízení tohoto rozhodnutí provádí Komise a orgány ZZÚ a případně i členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého z partnerů, zejména pokud jde o rozvojovou finanční spolupráci a spolupráci v oblasti obchodu a služeb.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
Článek 10
Oblasti spolupráce
Společenství přispívá k vývoji ZZÚ v oblastech uvedených v této hlavě v souladu s prioritami stanovenými v rozvojových strategiích pro každou ZZÚ nebo případně formou regionálních opatření.
Článek 11
Výrobní odvětví
Spolupráce podporuje odvětvové politiky a strategie, jež usnadňují přístup k výrobním činnostem a zdrojům, zejména v těchto oblastech:
a) Zemědělství: zemědělská politika a budování institucí, diverzifikace, zavlažování, množení osiv, opatření na ochranu plodin, výroba hnojiv, zařízení, zpracování zemědělských produktů, chov skotu a jiného dobytka, zootechnika, rozšiřování poznatků a výzkum; uvádění na trh; skladování a doprava; bezpečnost potravin; zemědělský úvěr; zemědělské osídlení a pozemková reforma, politika využívání a registrace pozemků; přenos technologií, infrastruktura zavlažování a odvodňování, ostatní podpůrné služby.
b) Lesnictví: lesnická politika a budování institucí, včetně využívání stromů pro ochranu životního prostředí při kontrole eroze a desertifikace; zalesňování; lesní hospodářství včetně racionálního využívání a řízení vývozu dřeva; otázky související s tropickými deštnými pralesy; výzkum a odborná příprava.
c) Rybolov: rybářská politika a budování institucí; ochrana populací ryb a racionální řízení populací ryb; chov ryb a drobný rybolov; doprava produktů rybolovu; chladírenské sklady, uvádění ryb na trh a konzervace ryb.
d) Rozvoj venkova: politika venkova a budování institucí, projekty a programy integrovaného rozvoje venkova; pomoc a projekty zaměřené na obyvatelstvo, výrobu a uvádění na trh ve venkovských oblastech; venkovská infrastruktura.
e) Průmysl: odvětvová politika a budování institucí; řemeslná odvětví; zemědělskoprůmyslová odvětví a ostatní výrobní odvětví, průmysl dopravních zařízení; technologický výzkum a vývoj; kontrola jakosti; rozvoj a rozšiřování malých a středních podniků a mikropodniků.
f) Hornictví: odvětvová politika a budování institucí; technologický výzkum a vývoj; těžba nerostných surovin v malém měřítku atd.
g) Energetika: energetická politika a budování institucí; výroba elektřiny (z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů); účinné využívání energetických zdrojů; energetický výzkum a odborná příprava; podpora zapojení soukromého sektoru do výroby a distribuce elektřiny.
h) Doprava: dopravní politika a budování institucí; silniční, železniční, letecká a námořní doprava, vnitrozemská lodní doprava; skladovací zařízení.
i) Komunikace: komunikační politika a budování institucí; telekomunikace a sdělovací prostředky.
j) Voda: vodní politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů, nakládání s odpady, zásobování vodou ve venkovských a městských oblastech pro domácnosti, průmyslové nebo zemědělské účely; skladování a distribuce vody a řízení vodních zdrojů.
k) Bankovní a finanční služby a služby podnikům: politika finančního sektoru a budování institucí, služby podnikům; privatizace, kapitálová účast a uvádění na trh; podpora obchodních a podnikatelských sdružení (včetně agentur pro podporu vývozu); finanční a bankovní instituce.
l) Vývoj a využívání technologií, výzkum: politika a budování institucí; koordinovaná činnost na místní, celostátní nebo regionální úrovni pro podporu vědeckotechnických činností a jejich využívání ve výrobě, a podpora počítačové gramotnosti ve veřejném i soukromém sektoru, vědecké programy a zařízení pro výzkum.
Článek 12
Rozvoj obchodu
1. Společenství provádí opatření pro vývoj obchodu ve všech etapách až ke konečné distribuci produktu.
Jejich účelem je zajistit, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na trzích Společenství a domácích, subregionálních, regionálních a mezinárodních trzích diverzifikací a zvyšováním hodnoty a objemu obchodu zbožím a službami ze ZZÚ.
2. Kromě rozvíjení obchodu mezi ZZÚ a Společenstvím se zvláštní pozornost věnuje operacím určeným ke zvyšování samostatnosti ZZÚ a zlepšování regionální spolupráce v obchodu a službách.
3. V rámci nástrojů poskytovaných v tomto rozhodnutí a v souladu s předpisy přijatými v souvislosti s nimi se na žádost orgánů ZZÚ provádějí zejména tyto operace:
a) podpora definice nezbytných makroekonomických politik pro rozvoj obchodu;
b) podpora vytváření nebo reformy vhodných právních a regulačních rámců a reformy správních postupů;
c) budování soudržných obchodních strategií;
d) podpora ZZÚ při rozvoji jejich vnitřních kapacit, informačních systémů a informovanosti o úloze a významu obchodu pro hospodářský rozvoj;
e) podpora posilování infrastruktury související s obchodem, a zejména podpora úsilí ZZÚ rozvíjet a zdokonalovat infrastrukturu podpůrných služeb včetně dopravních a skladovacích zařízení s cílem zajistit jejich účinnou účast na distribuci zboží a služeb a posílit tok vývozu ze ZZÚ;
f) rozvoj lidských zdrojů a odborných dovedností v oblasti obchodu a služeb pro trh Společenství a regionální a mezinárodní trhy, zejména v odvětvích zpracování, uvádění na trh, distribuce a dopravy;
g) podpora rozvoje soukromého sektoru, a zejména malých a středních podniků, pro identifikaci a vývoj produktů, tržních odbytišť a společných podniků orientovaných na vývoz;
h) podpora akcí ZZÚ zaměřených na povzbuzení a přilákání soukromých investic a operací společných podniků;
i) zřizování, úprava a posilování organizací v ZZÚ zabývajících se rozvojem obchodu a služeb, přičemž se věnuje zvláštní pozornost zvláštním potřebám organizací v nejméně rozvinutých ZZÚ;
j) podpora ZZÚ, zaměřená na zlepšování jakosti jejich produktů, jejich přizpůsobování požadavkům trhu a diverzifikaci odbytišť;
k) podpora úsilí ZZÚ pronikat účinněji na trhy třetích zemí;
l) opatření pro rozvoj trhu včetně rozšiřování kontaktů a výměny informací mezi hospodářskými subjekty v ZZÚ, státech AKT, členských státech a třetích zemích;
m) podpora ZZÚ při používání moderních technik uvádění na trh v odvětvích a programech orientovaných na výrobu, zejména v oblastech jako jsou rozvoj venkova a zemědělství;
n) zřizování a rozvoj pojišťovacích a úvěrových institucí v oblasti rozvoje obchodu.
4. Podpora účasti ZZÚ na veletrzích, výstavách a v obchodních misích se provádí jen tam, kde tyto akce tvoří nedílnou součást celkových programů rozvoje obchodu a trhu.
5. Účast nejméně rozvinutých ZZÚ na různých obchodních činnostech se podporuje zvláštními ustanoveními, mimo jiné hrazením cestovních nákladů personálu a nákladů na dopravu exponátů při příležitosti jejich účasti na místních, regionálních a zahraničních veletrzích, výstavách nebo obchodních misích, včetně nákladů na dočasné stavby nebo na pronájem výstavních stánků. Nejméně rozvinutým ZZÚ se poskytuje zvláštní podpora na pomoc při přípravě nebo nákupu propagačních materiálů.
Článek 13
Obchod službami
1. Společenství souhlasí, že vyvine a bude financovat infrastrukturu a lidské zdroje, pro obchod službami v souladu s prioritami stanovenými v rámci rozvojových strategií pro každou ZZÚ.
2. Společenství přispívá k rozvoji a prosazování nákladově efektivních a účelných služeb námořní dopravy v ZZÚ:
a) podporou účelné dopravy nákladů za hospodářsky a obchodně přiměřené ceny;
b) prováděním řádných politik a pravidel hospodářské soutěže;
c) usnadňováním větší účasti ZZÚ na službách mezinárodní námořní dopravy;
d) povzbuzováním regionálních programů námořní dopravy a rozvoje obchodu;
e) zvětšováním zapojení místního soukromého sektoru v činnostech námořní dopravy.
Společenství a ZZÚ se zavazují podporovat bezpečnost dopravy a posádek a předcházení znečisťování.
3. Společenství zintenzívní spolupráci se ZZÚ s cílem zajistit pravidelné zlepšování a růst letecké dopravy.
To zahrnuje:
a) prozkoumání všech prostředků reformy a modernizace odvětví letecké dopravy ZZÚ;
b) podporu obchodní životaschopnosti a konkurenceschopnosti;
c) povzbuzování vyšší úrovně investic a účasti soukromého sektoru a větší výměny znalostí a řádné podnikatelské praxe;
d) zajišťování přístupu ke globálním sítím letecké dopravy cestujícím a vývozcům všech ZZÚ.
4. V odvětví letecké dopravy musí být zajištěna bezpečnost a zavedeny a prováděny odpovídající mezinárodní normy.
Za tímto účelem je Společenství ZZÚ nápomocno při:
a) zavedení bezpečnostních systémů letecké navigace včetně systému komunikací, navigace a dohledu a řízení leteckého provozu (CNS/ATM);
b) provádění bezpečnostních opatření na letištích a posilování kapacit civilních leteckých orgánů řídit veškeré aspekty provozní bezpečnosti spadající do jejich působnosti;
c) rozvoji infrastruktury a lidských zdrojů;
d) zajišťování, aby veškerá opatření přijímaná v této oblasti byla založena na doporučeních příslušných mezinárodních organizací a aby byla účinná a dlouhodobě udržitelná.
5. Patřičná pozornost musí být věnována minimalizaci dopadu letecké dopravy na životní prostředí, zejména prostřednictvím vhodných studií dopadu na životní prostředí.
6. V mnoha aspektech letecké dopravy mohou regionální řešení nabízet prostor pro větší efektivitu nákladů a úspory z rozsahu. Za tímto účelem se Společenství zavazuje podporovat a povzbuzovat akce na regionální úrovni tam, kde je to vhodné.
7. Jelikož telekomunikace a aktivní účast na informační společnosti jsou nezbytnými předpoklady úspěšné integrace ZZÚ do světového hospodářství, Společenství a případně ZZÚ znovu potvrzují své závazky ze stávajících mnohostranných dohod, zejména z dohody Světové obchodní organizace (WTO) o základních telekomunikacích.
8. Společenství podpoří úsilí ZZÚ zvětšit své schopnosti v oblasti obchodu službami. Spolupráce zahrnuje mimo jiné tyto oblasti:
a) podpora konzultací mezi příslušnými telekomunikačními orgány v ZZÚ a Společenství s cílem povzbudit rozvoj konkurenceschopného telekomunikačního prostředí přiblížením sazeb nákladům;
b) zřízení dialogu o různých aspektech informační společnosti včetně regulatorních hledisek a komunikační politiky;
c) výměny informací a možné technické pomoci v regulaci, normalizaci, posuzování shody a osvědčování informačních a komunikačních technologií a využívání frekvencí;
d) šíření nových informačních a komunikačních technologií a rozvoj nových zařízení, zvláště v souvislosti se vzájemným propojením sítí a interoperabilitou aplikací;
e) prosazování a provádění společného výzkumu v oblasti nových technologií spojených s informační společností;
f) navrhování a provádění programů a politik pro zvýšení informovanosti o hospodářských a sociálních přínosech plynoucích z informační společnosti.
9. Spolupráce se zaměří zejména na větší doplňkovost a harmonizaci komunikačních systémů na místní, regionální, celostátní, meziregionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobování novým technologiím.
10. Společenství podpoří opatření a operace pro rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu. Tato opatření se provedou na všech úrovních od identifikace turistických produktů až do fáze uvádění na trh a propagace.
Cílem je podpora úsilí orgánů ZZÚ získat maximální prospěch z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu s ohledem na dopad cestovního ruchu na hospodářský rozvoj a podpora soukromých finančních toků ze Společenství a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost se věnuje potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života lidí, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
Zvláštní opatření pro rozvoj cestovního ruchu se zaměří na definování, přizpůsobování a rozvoj vhodných politik na místní, regionální, subregionální a mezinárodní úrovni. Programy a projekty rozvoje cestovního ruchu budou založeny na těchto politikách na základě těchto čtyř složek:
a) rozvoj lidských zdrojů a institucí, mimo jiné:
- rozvoj odborného řízení ve zvláštních odbornostech a souvislá odborná příprava na příslušných úrovních soukromého a veřejného sektoru pro zajištění přiměřeného plánování a rozvoje,
- zřízení a posilování středisek propagace cestovního ruchu,
- vzdělávání a odborná příprava pro určité složky obyvatelstva a veřejné a soukromé organizace činné v odvětví cestovního ruchu, včetně pracovníků v odvětvích podporujících cestovní ruch,
- spolupráce a výměny v rámci ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT v oblasti odborné přípravy, technické pomoci a rozvoje institucí;
b) vývoj produktů, mimo jiné:
- identifikace produktů cestovního ruchu, vývoj netradičních a nových produktů cestovního ruchu, přizpůsobování stávajících produktů včetně uchování a rozvoje kulturního dědictví, ekologických a environmentálních hledisek, řízení, ochrany a zachování živočichů a rostlin, historického, sociálního a jiného přirozeného bohatství, rozvoje pomocných služeb,
- propagace soukromých investic v odvětví cestovního ruchu v ZZÚ včetně vytváření společných podniků,
- řemeslná výroba kulturní povahy pro turistický trh;
c) rozvoj trhu, zahrnující mimo jiné:
- pomoc při definování a provádění cílů a plánů rozvoje trhu na místní, subregionální, regionální a mezinárodní úrovni,
- podporu úsilí ZZÚ získat přístup ke službám v odvětví cestovního ruchu, jako jsou centrální rezervační systémy a systémy řízení leteckého provozu a bezpečnosti,
- uvádění na trh a propagační opatření a materiály v rámci plánů a programů integrovaného rozvoje trhu s cílem zlepšovat pronikání na trh, zaměřená na hlavní zdroje toků cestovního ruchu na tradičních i netradičních trzích, stejně jako na zvláštní činnosti, jako je účast na specializovaných obchodních akcích, jako jsou veletrhy, a na produkci kvalitní literatury, filmů a podpůrných opatření pro uvádění na trh;
d) výzkum a informace zahrnující mimo jiné:
- zlepšování informací o cestovním ruchu a jejich sběru, analýzy, šíření a využívání statistických údajů,
- posouzení sociálněhospodářského dopadu cestovního ruchu na hospodářství ZZÚ se zvláštním důrazem na vazby s ostatními odvětvími v ZZÚ a okolních regionech, jako jsou produkce potravin, výstavba, technologie a řízení.
Článek 14
Oblasti související s obchodem
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ pomáhá Společenství posilovat schopnost ZZÚ zvládnout veškeré oblasti související s obchodem, kde je to nezbytné, včetně zdokonalení a podpory institucionálního rámce.
2. Společenství spolupracuje se ZZÚ při zavádění obecných zásad ochrany a podpory investic.
3. Společenství rovněž pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ s cílem s vhodnými agenturami pro hospodářskou soutěž formulovat a podporovat účinné politiky hospodářské soutěže, které postupně zajistí účinné uplatňování pravidel hospodářské soutěže soukromými i státními podniky. Ke spolupráci v této oblasti patří zejména pomoc při navrhování vhodného právního rámce a jeho správního provádění se zvláštním ohledem na nejméně rozvinuté ZZÚ.
4. Společenství pokračuje v posilování spolupráce se ZZÚ a rozšíří ji zejména na tyto oblasti:
a) tvorba právních předpisů na ochranu a vynucování práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv držiteli práv a jejich porušování soutěžiteli, zřízení a posilování místních, regionálních a celostátních kanceláří a jiných subjektů, včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do uplatňování a ochrany, včetně odborné přípravy personálu;
b) uzavírání dohod zaměřených na ochranu ochranných známek a zeměpisných označení produktů zvláštního zájmu.
5. Společenství pomáhá ZZÚ v jejich úsilí v oblastech normalizace a osvědčování zaměřeném na prosazování systémů slučitelných mezi Společenstvím a ZZÚ. Tato spolupráce zahrnuje zejména:
a) opatření pro prosazování většího používání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, včetně zvláštních odvětvových opatření, v souladu s úrovní hospodářského rozvoje ZZÚ;
b) spolupráce v oblasti řízení a zajišťování jakosti ve vybraných odvětvích významných pro ZZÚ;
c) podpory iniciativ ZZÚ pro budování kapacit v oblastech posuzování shody, metrologie a normalizace;
d) rozvíjení vazeb mezi institucemi pro normalizaci, posuzování shody a osvědčování v Evropě a ZZÚ.
6. Společenství pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ, pokud jde o hygienická, veterinární a rostlinolékařská opatření, s cílem vybudovat v této oblasti kapacity veřejného a soukromého sektoru.
7. V duchu zásad z Ria posiluje Společenství spolupráci se ZZÚ s cílem posílit vzájemnou provázanost obchodní politiky a politiky životního prostředí. Cílem spolupráce je především:
a) zřízení soudržných místních, regionálních, celostátních a mezinárodních politik;
b) posílení prvků řízení jakosti zboží a služeb spojených s životním prostředím;
c) zdokonalování výrobních metod šetrných k životnímu prostředí ve vhodných odvětvích.
8. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti pracovních norem. Spolupráce v této oblasti spočívá zejména ve:
a) výměně informací o odpovídajících pracovních předpisech;
b) pomoci při tvorbě pracovněprávních předpisů a posilování stávajících právních předpisů;
c) vzdělávacích a osvětových programech zaměřených na odstranění dětské práce;
d) dodržování pracovněprávních předpisů.
9. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele:
a) zdokonalováním institucionálních a technických kapacit v této oblasti;
b) zřizováním systémů včasné výstrahy pro vzájemné informování o nebezpečných produktech;
c) výměnou informací a zkušeností o zřizování a činnosti poprodejního dohledu nad produkty a o bezpečnosti produktů;
d) zdokonalováním informací poskytovaných spotřebitelům o cenách, vlastnostech produktů a nabízených službách;
e) povzbuzováním rozvoje soukromých spotřebitelských sdružení a styků mezi zástupci spotřebitelských skupin;
f) zlepšováním slučitelnosti politik a systémů na ochranu spotřebitele;
g) informováním o vstupu v platnost právních předpisů a podporou spolupráce ve vyšetřování nebezpečného nebo nepoctivého obchodního jednání;
h) uplatňováním zákazů vývozu v obchodu se zbožím a se službami, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich výroby zakázáno.
10. Společenství podporuje úsilí vyvíjené veřejnými a soukromými aktéry ZZÚ v oblasti informačních technologií a telekomunikací zaměřené na:
a) modernizaci telekomunikační infrastruktury, služeb přenosu dat, aplikací dálkového zpracování a projekty aplikace telematiky (TAP);
b) rozvoj a zdokonalování služeb a lidských kapacit, potřebných pro dosažení informační společnosti, a nejlepší možnou integraci těchto služeb do regionálních souvislostí;
c) zlepšování informovanosti o hospodářských příležitostech a výměny zkušeností a know-how;
d) poskytování lepších informací uživatelům těchto zdrojů;
e) optimální a udržitelné využívání potenciálu tohoto odvětví;
f) rozvoj používání telekomunikační a informační techniky v oblasti vzdělávání včetně dálkového studia;
g) zvětšování elektronické obchodní a hospodářské spolupráce;
h) zlepšování a modernizace zdravotnických sítí prostřednictvím rozvoje vazeb mezi nemocnicemi, použití dálkového stanovení diagnózy a tvorby společných databází;
i) vývoj multimediálního přístupu ke kulturním a turistickým zdrojům;
j) zdokonalování a zvětšování užívání informační a komunikační techniky v průmyslu a pro inovaci.
Článek 15
Sociální oblast
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ přispívá Společenství k opatřením pro lidský a společenský rozvoj. Spolupráce by mohla podporovat zejména programy v těchto odvětvích:
a) Vzdělávací politika a budování institucí (budovy a materiál); výuka jazyků a odborná příprava pedagogů; základní vzdělávání; sekundární vzdělávání a odborná příprava, vyšší vzdělávání (včetně vzdělávacích činností specifických pro určitá odvětví, například zemědělská odborná příprava).
Oblast vzdělávání by se měla zaměřit na rozšíření přístupu k základnímu vzdělávání a zlepšování jeho kvality výstavbou více škol, obnovou stávajících tříd a zajišťováním výukových materiálů, odbornou přípravou učitelů a poskytováním stipendií chudým studentům.
b) Reformní činnosti ve zdravotnictví, zdravotní politice a budování institucí; vzdělávání lékařů, odborné přípravě a výzkumu, zdravotnické infrastruktuře; HIV/AIDS.
Projekty ve zdravotnictví by měly pomáhat zajišťovat služby základní a preventivní péče, zejména plánování rodičovství a služby zdravotní péče o matku a dítě.
c) Populační politika a plánování rodičovství; péči o matku a dítě včetně podpory projektů péče o rodinu a vývoj příští generace.
d) Zvyšování účinnosti politik pro předcházení výrobě, distribuci a nedovolenému obchodu se všemi druhy omamných a psychotropních látek, předcházení a omezování zneužívání drog, s ohledem na práci, kterou v této souvislosti vykonávají mezinárodní subjekty.
Spolupráce zahrnuje:
i) odbornou přípravu, vzdělávání, podporu zdraví a rehabilitace závislých osob včetně projektů pro jejich opětovnou integraci do pracovního a společenského prostředí;
ii) opatření pro povzbuzení alternativních hospodářských příležitostí, například programů pro alternativní rozvoj oblastí, využívaných pro nedovolenou výrobu omamných rostlin, spojených s účinnými represivními opatřeními;
iii) technickou, finanční a správní pomoc související se sledováním obchodu s prekurzory a zavedení norem rovnocenných normám přijatým Společenstvím a zúčastněnými mezinárodními subjekty;
iv) technickou, finanční a správní pomoc ohledně předcházení, léčby a snižování zneužívání drog;
v) technickou pomoc, odbornou přípravu a zavedení norem předcházejících praní peněz rovnocenných normám přijatým Společenstvím a jinými mezinárodními subjekty, zejména Finanční akční skupinou proti praní peněz;
vi) výměnu důležitých informací pro provádění písmen a) až d).
e) Vodohospodářská politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů; nakládání s odpady (voda pro zemědělství nebo energetiku bude zahrnuta do odpovídajícího odvětví).
V odvětví zásobování vodou a hygieny je cílem poskytovat služby v nedostatečně obsluhovaných oblastech. Financování této podpory, zvětšující přístup k zásobám pitné vody a hygienickým službám, přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšováním zdravotního stavu, a tudíž ke zvyšování produktivity lidí, kteří k těmto službám dosud nemají přístup; stálá potřeba rozšiřovat základní služby spojené s vodou, hygienou a dopravou musí být pro městské i venkovské obyvatelstvo řešeny způsoby udržitelnými z hlediska životního prostředí.
f) Společenství spolupracuje se ZZÚ na zachování, udržitelném využívání a řízení jejich biologické rozmanitosti s ohledem na akční plán Společenství pro biologickou rozmanitost.
Spolupráce v této oblasti může zejména zahrnovat:
i) podporu zpracování, aktualizace a provádění národních strategií a akčních plánů biologické rozmanitosti;
ii) usnadňování zřizování místních, regionálních a subregionálních mechanismů pro výměnu informací, sledování a hodnocení pokroku při provádění Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD) [7];
iii) vyvíjení a udržování aktuálních databází o biologické rozmanitosti v ZZÚ;
iv) provádění vhodných opatření týkajících se přístupu ke genetickým zdrojům;
v) podpora uzavírání dohod se soukromým sektorem pro využívání genetických zdrojů země tak, aby místní společenství mohla účinně využívat hospodářský výnos plynoucí z takových dohod, a tak, aby využívání genetických zdrojů nepoškozovalo ochranu a zachování biologické rozmanitosti;
vi) pomoc ZZÚ účastnit se aktivně na procesu tvorby politiky a na jednáních v rámci CBD.
g) Projekty a programy bytové výstavby a integrovaného městského rozvoje
V městském rozvoji se úsilí zaměří na výstavbu nebo obnovu silnic a další základní infrastruktury včetně nízkopříjmové bytové výstavby.
Článek 16
Regionální spolupráce a integrace
Spolupráce zajistí, aby byla poskytována účinná pomoc pro dosažení cílů a priorit stanovených příslušnými orgány ZZÚ v rámci regionální a subregionální spolupráce a integrace:
1. Regionální spolupráce se týká operací dohodnutých mezi:
(a) dvěma či více ZZÚ;
(b) jednou či více ZZÚ a jedním či více sousedními státy AKT nebo třetími zeměmi;
(c) jednou či více ZZÚ a jedním či více státy AKT nebo jedním či více nejvzdálenějšími regiony uvedenými v čl. 299 odst. 2 Smlouvy (Guadeloupe, Guyana, Martinik, Réunion, Kanárské ostrovy, Azory a Madeira);
(d) dvěma či více regionálními organizacemi, jichž jsou ZZÚ členy;
(e) jednou či více ZZÚ a regionálními organizacemi, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů.
2. Spolupráce v těchto souvislostech má tyto cíle:
(a) pečovat o postupnou integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(b) urychlovat hospodářskou spolupráci a rozvoj uvnitř regionů ZZÚ a mezi nimi a regiony států AKT;
(c) podporovat volný pohyb osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologií;
(d) urychlovat hospodářskou diverzifikaci a koordinaci, a harmonizaci regionálních a subregionálních politik spolupráce;
(e) podpora a pěstování obchodu mezi ZZÚ a uvnitř ZZÚ i obchodu s nejvzdálenějšími regiony, státy AKT či jinými třetími zeměmi.
3. V souvislostech regionální integrace má spolupráce tyto cíle:
(a) výstavbu a posilování schopností organizací a institucí pro regionální spolupráci a začlenění s cílem podpořit regionální spolupráci a integraci;
(b) povzbudit nejméně rozvinuté ZZÚ k účasti na rozvoji regionálních trhů a výhodách, které z nich plynou;
(c) provádět na regionální úrovni politiku odvětvových reforem;
(d) liberalizaci obchodu a plateb;
(e) podporovat přeshraniční zahraniční a domácí investice a jiné iniciativy regionální a subregionální hospodářské integrace;
(f) brát v úvahu čisté přechodné náklady regionální integrace na rozpočtové příjmy a platební bilanci.
4. Regionální spolupráce se týká řady různých funkčních a tematických oblastí, které konkrétně řeší společné problémy a využívají výhod úspor z rozsahu, včetně:
(a) infrastruktury a zejména infrastruktury dopravy a komunikací a s nimi spojených otázek bezpečnosti, energetiky;
(b) životního prostředí, řízení vodních zdrojů;
(c) zdravotnictví, vzdělávání a odborné přípravy;
(d) výzkumné, vědecké a technické spolupráce;
(e) připravenosti na regionální katastrofy a iniciativy pro jejich zmírňování;
(f) ostatních oblasti, například kontroly zbrojení, drog, organizovaného zločinu, praní peněz, podvodů a korupce.
5. Spolupráce také podporuje programy a iniciativy meziregionální spolupráce a spolupráce mezi ZZÚ a mezi AKT.
Článek 17
Kulturní a sociální spolupráce
Spolupráce přispívá k samostatnému rozvoji ZZÚ, což je proces soustředěný na obyvatele samotné, zakořeněný v kultuře každého národa. Tento lidský a kulturní rozměr zahrnuje všechny oblasti a odráží se ve všech rozvojových projektech a programech. Spolupráce podporuje politiky a opatření přijímaná příslušným orgány ZZÚ pro posílení svých lidských zdrojů, zvyšování jejich tvůrčích schopností a prosazování jejich kulturních identit. Povzbuzuje účast obyvatelstva na procesu rozvoje.
Kulturní a společenská spolupráce se vyjadřuje prostřednictvím:
- přihlédnutí ke kulturnímu a společenskému rozměru,
- podpory kulturních identit a dialogu mezi kulturami se zvláštním ohledem na zachování kulturního dědictví, tvorbu a šíření kulturních produktů, kulturní akce, informace a komunikaci,
- operací pro zlepšování a posílení lidských zdrojů, zaměřených zejména na vzdělávání a odbornou přípravu, vědeckou a technickou spolupráci, úlohu žen v rozvoji, zdravotnictví a boj proti zneužívání drog, obyvatelstvo a demografii.
ČÁST TŘETÍ
NÁSTROJE SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
HLAVA I
ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 18
Objectives
Cílem rozvojové finanční spolupráce, prováděné prostřednictvím poskytování přiměřených finančních zdrojů a vhodné technické pomoci, je:
(a) podpořit a povzbudit vlastní úsilí ZZÚ o dosažení udržitelného sociálního, kulturního a hospodářského rozvoje na základě vzájemného zájmu a v duchu vzájemné závislosti;
(b) pomoci zvýšit životní úroveň obyvatel ZZÚ;
(c) prosazovat opatření, která jsou pravděpodobně schopna mobilizovat kapacitu společenství, skupin, sdružení a jednotlivců vyvíjet iniciativu a účastnit se na navrhování a provádění rozvojových programů;
(d) v zájmu zmírnění chudoby přispívat k nejúplnější účasti obyvatelstva na prospěchu plynoucím z rozvoje;
(e) přispívat k rozvoji kapacity ZZÚ inovovat, přizpůsobovat a transformovat místní technologie a zvládnout vhodné nové technologie;
(f) podporovat úsilí ZZÚ o dosažení hospodářské diverzifikace, mimo jiné přispěním k udržitelnému zkoumání, uchování, zpracování a využívání svých přírodních zdrojů;
(g) poskytovat podporu a prosazovat optimální rozvoj lidských zdrojů v ZZÚ;
(h) usnadňovat nárůst finančních toků do ZZÚ, které splní jejich vyvíjející se potřeby, a podporovat úsilí ZZÚ o harmonizaci mezinárodní spolupráce na jejich rozvoji společným financováním operací s jinými finančními institucemi nebo třetími stranami;
(i) prosazovat přímé soukromé investice v ZZÚ, podporovat rozvoj zdravého, prosperujícího a dynamického soukromého sektoru ZZÚ a povzbuzovat toky místních, vnitrostátních a zahraničních investic do výrobních odvětví ZZÚ;
(j) povzbuzovat regionální spolupráci, solidaritu a integraci mezi jednotlivými ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT;
(k) umožnit zřízení vyváženějších hospodářských a sociálních vztahů a lepšího pochopení mezi ZZÚ, státy AKT, členskými státy a zbytkem světa s cílem napomoci integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(l) umožnit ZZÚ, jež čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy způsobeným přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelným účinkem, využít pomoci při mimořádných událostech;
(m) pomoci nejméně rozvinutým ZZÚ překonat zvláštní překážky bránící jejich rozvojovému úsilí.
Článek 19
Zásady
1. Rozvojová finanční spolupráce je založena na partnerství, doplňkovosti a subsidiaritě a
(a) provádí se v souladu se strategiemi přidružení a rozvoje přijatými podle článku 4, s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
(b) zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
(c) je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ.
2. Členské státy spolupracují s Komisí s cílem zajistit pro využívání prostředků Společenství řádné finanční řízení.
3. V souladu s partnerským přístupem se o činnostech Společenství rozhoduje v úzkých konzultacích mezi Komisí, dotčenými orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je spojena. Toto partnerství se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 1 druhý pododstavec, příspěvky Společenství a členských států se vzájemně doplňují.
5. V souladu se zásadou subsidiarity odpovídají za provádění operací dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Společenství.
Článek 20
Jednotné programové dokumenty
1. V souladu s článkem 4 stanoví orgány ZZÚ, Komise a členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, jednající v partnerství, strategii a prioritní cíle, na nichž má být JPD založen.
2. Orgány ZZÚ odpovídají za:
(a) stanovení svých priorit, na nichž má být založena strategie spolupráce;
(b) identifikaci projektů a programů v rámci odvětvového plánování a za stanovení podpůrných opatření pro zajištění udržitelnosti a životaschopnosti navrhovaných plánů;
(c) přípravu projektové a programové dokumentace;
(d) přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
(e) provádění a řízení projektů a programů;
(f) udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
3. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
(a) přijetí JPD;
(b) zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
(c) monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů;
(d) zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
4. Komise odpovídá za přijímání finančních rozhodnutí o celkovém přídělu odpovídajícímu JPD postupem podle článku 24.
5. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, jsou veškerá rozhodnutí vyžadující schválení jedné ze stran přidružení schválena nebo se považují za schválená do šesti měsíců od oznámení druhou stranou.
Článek 21
Rozsah financování
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni může být finanční podpora poskytována na operace pomáhající dosáhnout cílů stanovených tímto rozhodnutím.
Do tohoto rozsahu spadají tyto činnosti:
a) odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b) institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c) programy technické spolupráce;
d) humanitární pomoc a operace při mimořádných událostech;
e) dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb.
Článek 22
Způsobilost pro financování
1. Finanční podporu poskytovanou podle tohoto rozhodnutí mohou obdržet tyto subjekty nebo orgány:
a) ZZÚ;
b) regionální nebo mezistátní organizace, k nimž patří jedna či více ZZÚ a které jsou jejich příslušnými orgány k tomu oprávněny;
c) společné subjekty zřízené Společenstvím a ZZÚ, aby sledovaly některé zvláštní cíle.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou podporu obdržet rovněž
a) místní, celostátní nebo regionální veřejné nebo poloveřejné subjekty, místní samosprávné celky ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b) společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c) podniky členského státu, s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d) finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Společenství, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ;
e) aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a ze Společenství, s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 29.
Článek 23
Programování a provádění
Komise přijme prováděcí předpisy k této části rozhodnutí a pro přílohy II A až D do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost postupem podle článku 24 a ve spolupráci se ZZÚ podle článku 7.
Komise podpoří plné využívání nástrojů stanovených v tomto rozhodnutí, zejména obchodními a finančními ustanoveními, ze strany ZZÚ tím, že poskytne vhodné pokyny a informace do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost.
Tyto předpisy upraví zejména:
a) postup pro vypracování JPD a jeho podstatných prvků;
b) postupy a kritéria pro monitorování, audit, hodnocení ex ante, v polovině období a ex post, přezkoumání a provádění JPD, včetně těch, jež se týkají účasti Komise na těchto činnostech;
c) vypracovávání periodických a jiných zpráv;
d) prováděcí pravidla pro finanční opravy uvedená v článku 32.
Finanční a účetní postupy jsou stanoveny ve finančním nařízení pro 9. ERF.
Článek 24
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený interní dohodou (v tomto článku dále jen "výbor").
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako "výbor ERF-ZZÚ". Na výbor ERF-ZZÚ se vztahuje vnitřní jednací řád výboru zřízeného interní dohodou.
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky rozvojové spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění JPD.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a) návrhům JPD a všem jejich změnám;
b) prováděcím předpisům k této části a k přílohám II A až D.
5. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě stanovené předsedou. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 21 odst. 4 interní dohody. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v odstavci 3 téhož článku. Předseda nehlasuje.
6. Komise přijímá opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě může Komise nejvýše o tři měsíce ode dne tohoto sdělení odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla.
7. Rada může většinu v souladu s vážením uvedeným v odstavci 5 přijmout ve lhůtě stanovené v odstavci 6 jiné rozhodnutí.
8. Komise informuje výbor o monitorování, hodnocení a auditu JPD.
Kapitola 2
Zdroje zpřístupněné pro ZZÚ
Článek 25
Finanční pomoc
1. Celková částka finanční pomoci Společenství pro účely kapitoly 1, její přidělení, finanční podmínky a postupy a využití této pomoci v období od roku 2000 do roku 2007 jsou uvedeny v přílohách II A až D a v kapitole 3, aniž jsou dotčeny předpisy, které má Komise přijmout podle článku 24.
Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí může být použita na krytí celkových nákladů místních a zahraničních výdajů projektů a programů, včetně financování opakujících se nákladů.
2. ZZÚ jsou rovněž způsobilé pro financování podle právních předpisů platných ve prospěch rozvojových zemí uvedených v příloze II E a pro programy Společenství uvedené v příloze II F.
Kapitola 3
Podpora investic soukromého sektoru
Článek 26
Povzbuzování investic
Orgány ZZÚ, členské státy a Společenství uznávají význam soukromých investic pro podporu své rozvojové spolupráce a potřebu přijmout opatření k povzbuzení těchto investic a
a) provádějí opatření pro povzbuzení účasti soukromých investorů jednajících v souladu s cíli a prioritami rozvojové spolupráce ZZÚ a ES a s odpovídajícími právními předpisy na svém rozvojovém úsilí;
b) zajišťují těmto investorům korektní a spravedlivé zacházení;
c) přijímají opatření a provádějí akce, které pomáhají vytvářet a udržovat předvídatelné a bezpečné investiční prostředí, a jednávají dohody, které toto prostředí zlepšují;
d) prosazují účinnou spolupráci mezi hospodářskými subjekty ZZÚ a mezi nimi a hospodářskými subjekty ze Společenství s cílem zvětšit tok kapitálu, řídící schopnosti, technologie a jiné formy know-how;
e) se snaží prosazovat větší tok soukromých zdrojů mezi Společenstvím a ZZÚ, mimo jiné tím, že přispívají k odstraňování překážek bránících subjektům ZZÚ v přístupu na mezinárodní kapitálové trhy, včetně trhů Společenství;
f) vytvářejí prostředí, které podněcuje rozvoj finančních institucí a mobilizaci zdrojů klíčových pro tvorbu kapitálu a růst podnikavosti;
g) podporují rozvoj podniků přijímáním opatření nezbytných pro zlepšení podnikatelského prostředí, a zejména pečují o právní, správní a pobídkový rámec vedoucí ke vzniku a rozvoji dynamických podniků soukromého sektoru, včetně základních operací;
h) podporují schopnost místních institucí v ZZÚ poskytovat takový rozsah služeb, který může povzbudit větší místní účast v průmyslové a obchodní činnosti.
Článek 27
Podpora a financování investic
Spolupráce poskytne dlouhodobé financování na pomoc prosazování růstu soukromého sektoru a mobilizace vnitrostátního a zahraničního kapitálu k tomuto účelu. Pro tento účel spolupráce poskytne zejména:
a) granty na krytí technické a finanční pomoci pro rozvoj lidských zdrojů, budování institucionálních kapacit či jiných forem institucionální podpory související s konkrétními investicemi; opatření určená ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků a budování kapacit soukromých finančních a nefinančních zprostředkovatelů; opatření pro usnadnění a podporu investic a činností zvyšujících konkurenceschopnost;
b) poradenské a konzultační služby na pomoc vytváření příznivého klimatu pro investice a zásobu informací pomáhající vést a povzbuzovat kapitálové toky;
c) granty financované investiční facilitou uvedenou v příloze II C;
d) půjčky z vlastních zdrojů EIB.
Podmínky použitelné pro investiční facilitu a výše uvedené půjčky jsou stanoveny v přílohách II B a C.
Kapitola 4
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
Článek 28
Dodatečná podpora
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II A zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Účelem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik vystavených riziku v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
3. Při přidělování zdrojů uvedených v příloze II D se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se nejméně vyvinutým ZZÚ dostává výhodnějšího zacházení.
4. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze II D.
5. Společenství rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Kapitola 5
Podpora ostatním aktérům spolupráce
Článek 29
Cíle a financování
1. S cílem řešit rozvojové potřeby místních společenství a povzbudit všechny aktéry decentralizované spolupráce schopné přispět k autonomnímu rozvoji ZZÚ, aby prosazovali a prováděli iniciativy, podpoří spolupráce mezi ZZÚ a ES tyto rozvojové operace v mezích stanovených dotyčnými ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou tyto ZZÚ spojeny, a v rámci ustanovení JPD.
2. V této souvislosti se finanční podpora decentralizovaným projektům a mikroprojektům poskytuje takto:
a) Partnery spolupráce způsobilými pro finanční podporu podle této kapitoly jsou aktéři decentralizované spolupráce ve Společenství, ZZÚ nebo jiných rozvojových zemích, tj. místní orgány veřejné moci, nevládní organizace, místní sdružení obchodníků a iniciativy místních občanů, družstva, odbory, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací a výzkumné instituce, církve a jakákoli nevládní sdružení, která pravděpodobně přispějí k rozvoji.
Tato forma spolupráce zpřístupní pro rozvoj ZZÚ schopnosti, inovativní operační metody a zdroje aktérů decentralizované spolupráce. Podpora bere v úvahu zejména společné akce Společenství, ZZÚ a ostatních rozvojových zemí.
b) Místní mikroprojekty musí mít hospodářský a sociální dopad na život lidí, plnit prokázanou a zjištěnou prioritní potřebu a být podnikány z iniciativy a za aktivní účasti místního společenství, které z nich má prospěch.
3. Projekty nebo programy v rámci této formy spolupráce mohou být cestou, jak dosáhnout zvláštních cílů JPD nebo výsledků iniciativ místních společenství či decentralizovaných aktérů.
4. Podpora poskytovaná podle této kapitoly je ve vztahu k příloze II E dodatečná nebo v případě potřeby doplňková.
5. Příspěvky na financování mikroprojektů a decentralizované spolupráce pocházejí z grantů, přičemž v tomto případě příspěvek nesmí být zpravidla vyšší než tři čtvrtiny celkových nákladů každého projektu. Rozdíl je financován:
a) u mikroprojektů dotyčným místním společenstvím věcným plněním nebo formou služeb či v hotovosti, podle jeho schopnosti přispět;
b) u decentralizované spolupráce aktéry decentralizované spolupráce za předpokladu, že finanční, technické, materiálové a ostatní zdroje, které přinesou, nejsou obecně nižší než 25 % odhadovaných nákladů projektu či programu;
c) ve výjimečných případech, kdy se jedná o mikroprojekty i o decentralizovanou spolupráci, orgány dotyčné ZZÚ buď ve formě finančního příspěvku, nebo využitím veřejného zařízení či dodávky služeb.
Pro projekty a programy financované v rámci mikroprojektů nebo decentralizované spolupráce se použijí postupy stanovené tímto rozhodnutím, zvláště s ohledem na prováděcí ustanovení JPD.
Kapitola 6
Podpora humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech
Článek 30
Cíle a prostředky
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, které jsou důsledkem přírodních katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a) zachraňovat lidské životy v krizových a těsně pokrizových situacích způsobených přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelnými důsledky;
b) přispět k financování dopravy humanitární pomoci a úsilí k zajištění přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c) provádět krátkodobá opatření obnovy a rekonstrukce s cílem vytvořit co nejdříve podmínky pro integraci nebo opětovnou integraci dotyčných lidí;
d) řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit jejich dobrovolné opětovné usazování;
e) pomáhat ZZÚ vyvíjet nebo zdokonalovat systémy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předvídání a včasného varování, s cílem snižovat následky katastrof.
3. Pomoc může být obdobně poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje z rozpočtu Společenství. Vedl financování z odpovídající kapitoly rozpočtu však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II A.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Kapitola 7
Prováděcí postupy
Článek 31
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo jejím jménem mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z celkového grantového přídělu.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností obsažených v JPD.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z přídělu dotyčné ZZÚ.
Článek 32
Finanční kontrola
1. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad operací nese dotyčná ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
2. Komise odpovídá za:
a) zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Společenství;
b) to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
3. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou za rok nebo za dva roky scházejí, aby koordinovali programy, metodiky a provádění kontrol.
4. Pokud jde o finanční opravy,
a) odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě ZZÚ;
b) avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o JPD nebo odňala jeho zůstatek.
Kapitola 8
Přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů k 9. ERF
Článek 33
Provádění předchozích ERF a přechodná etapa
1. Závazky učiněné v rámci 6., 7. a 8. ERF před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost se nadále provádějí podle pravidel platných pro uvedené ERF.
Zdroje z 6., 7. a 8. ERF, které byly přiděleny ZZÚ před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, jim zůstávají přiděleny. Tyto zdroje se nadále využívají podle odpovídajících ustanovení rozhodnutí 91/482/EHS, která jsou nadále použitelná pro tyto účely, do vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF.
Dokud nevstoupí v platnost interní dohoda, kterou se zřizuje 9. ERF, zůstávají úředníci odpovídající za řízení a provádění zdrojů Evropského rozvojového fondu, zejména hlavní schvalující osoba ERF, místní schvalující osoba ZZÚ a vedoucí delegace Komise odpovědni za řízení a provádění úkolů, jež jim byly přiděleny rozhodnutím Rady 91/482/ES.
2. Veškeré zůstatky, které zbudou z předchozích ERF ke dni vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF, a veškeré částky, na které budou závazky zrušeny později z projektů probíhajících v rámci těchto fondů, budou převedeny do 9. ERD a použity podle podmínek stanovených tímto rozhodnutím.
Veškeré zdroje takto převedené do 9. ERF, jež byly předtím přiděleny pro orientační program jedné ze ZZÚ nebo regionu, zůstanou přiděleny této ZZÚ nebo pro regionální spolupráci.
Veškeré ostatní zůstatky, které nebyly přiděleny pro žádný orientační program, se převedou do nepřidělené částky 9. ERF. Celková částka tohoto rozhodnutí, doplněná převedenými zůstatky z předchozích ERF, pokrývá období let 2000 až 2007. Tento odstavec se použije zejména na všechny zbývající zůstatky celkových částek uvedených v článcích 118 a 142 rozhodnutí 91/482/EHS o stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských komodit (Stabex) a o zvláštním finančním nástroji (Sysmin).
HLAVA II
HOSPODÁŘSKÁ A OBCHODNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 34
Cíl
1. Cílem hospodářské a obchodní spolupráce je podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ, zejména vytvořením úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Provádění této spolupráce musí být v souladu s cíli ostatních společných politik.
2. Společenství se kromě toho zavazuje podporovat účinnou integraci ZZÚ do světového hospodářství a rozvoj jejich obchodu zbožím a službami na regionálních a světových trzích.
Kapitola 1
Ustanovení pro obchod se zbožím
Článek 35
Volný přístup pro původní produkty
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Společenství s osvobozením od cla.
2. Pojem původních produktů a způsoby správní spolupráce, které se k nim vztahují, jsou stanoveny v příloze III.
Článek 36
Překládka nepůvodních produktů ve volném oběhu v ZZÚ
1. Produkty, které nepocházejí ze ZZÚ, ale jsou v ZZÚ ve volném oběhu a jsou jako takové zpětně vyváženy do Společenství, se přijímají pro dovoz do Společenství s osvobozením od cla a poplatků s rovnocenným účinkem za předpokladu, že
a) v dotyčné ZZÚ bylo zaplaceno clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem na úrovni alespoň stejné jako cla platná ve Společenství na dovoz týchž produktů s původem ve třetích zemích způsobilých pro doložku nejvyšších výhod;
b) nebyly předmětem částečného nebo úplného osvobození od cla nebo navrácení cla či poplatků s rovnocenným účinkem, aniž tím je dotčen odstavec 2;
c) jsou doprovázeny vývozním osvědčením.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může Komise na řádně podloženou žádost orgánů dotyčné ZZÚ a za účelem dosažení cílů tohoto rozhodnutí povolit ZZÚ veřejnou finanční podporu pro subjekty provozující postup překládky.
Tato žádost musí zejména uvést povahu a předpokládaný objem obchodu, který by měl z podpory prospěch.
Tato podpora musí mít formu podpory pro dopravu zboží uváděného do volného oběhu, včetně oprávněných provozních nákladů podporovaných ve vztahu k postupu překládky. Tato podpora nesmí vyvolat vážné narušení nebo obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém z hospodářských odvětví Společenství nebo jednoho či více členských států.
Orgány ZZÚ mohou Komisi předávat prohlášení s cílem poskytnout další informace pro odůvodnění své písemné žádosti.
Jestliže to orgány ZZÚ požadují, bude svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3, aby vyřešila veškeré otázky spojené se správou postupu překládky.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na:
a) zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy ani na produkty, na něž se vztahuje nařízení Rady (EHS) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [8], s výjimkou, od 1. února 2002 a s výhradou, že Komise přijme nezbytná prováděcí pravidla,
A) produktů rybolovu kódů KN 0303311000, 0304209510 a 03061310 překládaných přes Grónsko v rámci ročního množství 10000 tun a
B) produktů rybolovu kódů KN 03022110, 03033110, 03054910, 03061210, 03061290, 03062291, 03062299, 03061310, 03061330, 03061340, 03061350, 03061380, 03062310, 03062331, 03062339, 03062390 překládaných přes Saint-Pierre a Miquelon v rámci ročního množství 2000 tun;
b) produkty podléhající při dovozu do Společenství množstevním omezením nebo antidumpingovým clům.
4. Podmínky vstupu do Společenství pro produkty nepocházející ze ZZÚ, ale ve volném oběhu v některé ze ZZÚ, a způsoby správní spolupráce, které se jich týkají, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 36 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se vztahují články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 38
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Společenství neuplatňuje na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ žádná množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, ochranou zdraví a života lidí a zvířat, ochranou rostlin, ochranou národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchováním vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochranou průmyslového a obchodního vlastnictví.
Tyto zákazy nebo omezení v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminaci nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 39
Odpady
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován v souladu s mezinárodním právem a právem Společenství. Společenství podporuje budování a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti s cílem chránit životní prostředí a veřejné zdraví.
2. Společenství zakáže veškerý přímý a nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý a nepřímý dovoz takového odpadu do své země ze Společenství nebo jakékoli jiné země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, které byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o Společenství, použije se nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole [9].
4. Pokud jde o ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy [10].
5. Dotčené členské státy navíc prosadí u ZZÚ přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení:
a) nařízení (EHS) č. 259/93:
i) článku 13, pokud jde o přepravu odpadů v rámci ZZÚ,
ii) článku 18, pokud jde o vývoz odpadů ze ZZÚ do států AKT;
b) nařízení (ES) č. 1420/1999 [11];
c) nařízení Komise (ES) č. 1547/1999 [12];
d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES s výhradou lhůt pro provedení stanovených v článku 16 uvedené směrnice [13].
6. Pokud jde o dovoz nebezpečných odpadů a odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné určených pro konečné zneškodnění ze ZZÚ do Společenství, použijí se články 1 až 12 a 25 až 39 nařízení (EHS) č. 259/93 a rozhodnutí Komise 94/774/ES [14].
7. Jedna nebo více ZZÚ a členský stát, s nímž jsou spojeny, mohou použít pro vývoz odpadů ze ZZÚ do tohoto členského státu vnitrostátní postupy.
V tom případě dotyčné členské státy uvědomí Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o platných právních předpisech nebo o veškerých budoucích souvisejících právních předpisech, včetně všech jejich změn.
Článek 40
Opatření přijímaná ZZÚ
1. S ohledem na současné potřeby rozvoje ZZÚ mohou orgány ZZÚ zachovat nebo zavést taková cla nebo množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících ze Společenství, jaká považují za nezbytná.
2. a) Obchodní režimy používané ZZÚ vůči Společenství nesmějí působit diskriminaci mezi členskými státy ani být méně výhodné, než je zacházení podle doložky nejvyšších výhod.
b) Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto rozhodnutí, nerozlišuje Společenství v oblasti obchodu mezi ZZÚ.
c) Písmeno a) nebrání zemi nebo území, aby některým jiným ZZÚ nebo jinými rozvojovým zemím poskytly výhodnější zacházení, než je zacházení poskytované Společenství.
3. Orgány ZZÚ sdělí Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost celní sazebníky a množstevní omezení, které uplatňují.
Oznámí Komisi rovněž veškeré pozdější změny těchto opatření v době jejich přijetí.
Článek 41
Doložka o dohledu
1. Produkty pocházející ze ZZÚ uvedené v článku 35 nebo produkty nepocházející ze ZZÚ uvedené v článku 36 mohou podléhat zvláštnímu dohledu. Komise rozhodne, na které produkty se dohled uplatňuje, po konzultacích s orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena.
2. Použije se článek 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [15].
3. Komise a příslušné orgány ZZÚ zajistí účinný výkon dohledu zavedením způsobů správní spolupráce stanovených v přílohách III a IV.
Článek 42
Ochranná opatření
1. Vzniknou-li v důsledku uplatňování tohoto rozhodnutí vážné obtíže v hospodářském odvětví Společenství nebo jednoho či více jeho členských států nebo k ohrožení jejich vnější finanční stability, nebo pokud vyvstanou obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém odvětví činnosti Společenství nebo v regionu Společenství, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost jednoho nebo více členských států a po konzultaci s výborem uvedeným v článku 43 přijmout nebo povolit dotčeným členským státům přijmout nezbytná ochranná opatření podle následujících odstavců.
2. Pro účely odstavce 1 se dává přednost opatřením, která co nejméně narušují fungování přidružení a Společenství. Tato opatření nesmějí překročit meze toho, co je nezbytně nutné k nápravě obtíží, které vznikly. Nesmějí být přísnější, než je odnětí preferenčního zacházení poskytnutého podle tohoto rozhodnutí.
3. Při přijímání nebo změně ochranných opatření se zvláštní pozornost věnuje zájmům nejméně rozvinutých ZZÚ.
4. Tímto článkem nejsou dotčena práva a povinnosti Společenství podle pravidel WTO, včetně pravidel obsažených v dohodě WTO o ochranných opatřeních [16]. Nebrání ani používání nařízení, jimiž se zřizuje společná organizace zemědělských trhů, správních předpisů Společenství nebo jednotlivých členských států, která z nich vcházejí, ani zvláštních pravidel přijatých podle článku 235 Smlouvy pro zpracované zemědělské produkty.
5. a) Jestliže členský stát požádá Komisi o uplatnění ochranných opatření, uvědomí Komise Radu, členské státy a orgány ZZÚ do tří pracovních dnů od obdržení žádosti členského státu, a vyzve orgány ZZÚ, aby dodaly všechny informace, které považují za významné pro vzniklou situaci.
b) Pokud Komise jedná z vlastního podnětu, uvědomí dotčené ZZÚ a členské státy co nejdříve.
c) Pokud to požadují orgány ZZÚ a aniž jsou dotčeny lhůty uvedené v tomto článku, je svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3. Výsledky práce pracovní skupiny se předají poradnímu výboru. V tom případě se lhůta uvedená v odstavci 9 tohoto článku prodlužuje o deset pracovních dnů. Současně pozve Komise členské státy na schůzi výboru uvedeného v článku 43.
Členské státy a ZZÚ poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace k odůvodnění svých žádostí o uplatňování nebo ne uplatňování ochranných opatření.
6. Komise okamžitě oznámí Radě, členským státům a orgánům ZZÚ své rozhodnutí přijmout nezbytná ochranná opatření. Rozhodnutí je okamžitě použitelné.
7. Každý členský stát může postoupit rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 6 Radě do deseti pracovních dnů poté, co o něm obdržel oznámení.
8. Pokud Komise nepřijme rozhodnutí do 21 pracovních dnů nebo žádost zamítne nebo pokud se Komise rozhodne nepřijmout ochranná opatření, může každý členský stát, který věc předložil Komisi, ji postoupit Radě.
9. V případech uvedených v odstavcích 7 a 8 může Rada do 21 pracovních dnů kvalifikovanou většinou přijmout odlišné rozhodnutí.
Článek 43
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 42 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se použijí články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Kapitola 2
Obchod službami a pravidla usazování
Článek 44
Obecný cíl
Dlouhodobým cílem v této oblasti je postupná liberalizace obchodu službami s náležitým ohledem na cíle místní politiky ZZÚ a s náležitým uvážením úrovně rozvoje ZZÚ a závazků, které přijalo Společenství, členské státy nebo ZZÚ v rámci WTO.
Článek 45
Obecné zásady usazování a poskytování služeb
1. Pro účely této kapitoly se rozumí:
a) "společnostmi nebo podniky" společnosti nebo podniky založené podle občanského nebo obchodního práva, včetně veřejných a jiných obchodních společností, družstev a jakýchkoli jiných právnických osob nebo sdružení řízených veřejným nebo soukromým právem, s výjimkou neziskových.
"Společnosti nebo podniky členských států" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem členského státu, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v některém členském státě. Společnost nebo podnik, které mají v členském státě pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství tohoto členského státu.
"Společnosti nebo podniky ZZÚ" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem platným v dané ZZÚ, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v této ZZÚ. Společnost nebo podnik, které mají v určité zemi nebo území pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství této země nebo území;
b) "obyvateli ZZÚ" osoby s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, které jsou státními příslušníky členského státu nebo které mají právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy.
2. Pokud jde o režimy pro usazování a poskytování služeb v souladu s čl. 183 odst. 5 Smlouvy a s výhradou odstavce 3 níže,
a) použije Společenství na ZZÚ závazky, které na sebe vzalo podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), za podmínek stanovených v uvedené dohodě a v souladu s tímto rozhodnutím; při používání těchto závazků členské státy nerozlišují mezi obyvateli, společnostmi a podniky ZZÚ;
b) orgány ZZÚ poskytují státním příslušníkům, společnostem nebo podnikům členských států zacházení, které není méně výhodné než zacházení se státními příslušníky, společnostmi nebo podniky třetích zemí, a nerozlišují mezi státními příslušníky, společnostmi a podniky členských států.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých obyvatel a místních činností.
V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, které přijmou, a Komise o nich uvědomí členské státy.
4. Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, zdravotní sestry odpovědné za všeobecnou péči, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada na návrh Komise jednomyslným rozhodnutím seznam odborných kvalifikací specifických pro obyvatele ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
Článek 46
Námořní doprava
Cílem spolupráce v této oblasti je zajistit harmonický rozvoj účinných a spolehlivých služeb námořní dopravy za hospodářsky uspokojivých podmínek usnadněním aktivní účasti všech stran podle zásady neomezeného přístupu k dopravě na obchodním základě.
Toto ustanovení se nevztahuje na Grónsko.
Kapitola 3
Oblasti související s obchodem
Článek 47
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Aniž je dotčen odstavec 2
a) neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na jakékoli platby ve volně směnitelné měně na běžný účet platební bilance mezi rezidenty Společenství a ZZÚ;
b) pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na volný pohyb kapitálu pro přímé investice do společností vytvořených v souladu s právem hostitelského členského státu, země nebo území, a zajistí likvidaci a repatriaci aktiv vytvořených těmito investicemi a veškerého zisku z nich pocházejícího.
2. Společenství, členské státy a ZZÚ jsou oprávněny přijímat opatření uvedená obdobně v článcích 57, 58, 59, 60 a 301 Smlouvy v souladu s tam uvedenými podmínkami. Rovněž má-li jedna nebo více ZZÚ či jeden nebo více členských států vážné obtíže s platební bilancí nebo jsou jimi ohroženy, mohou orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství v souladu s podmínkami stanovenými v rámci GATT, GATS a článků VIII a XIV stanov Mezinárodního měnového fondu přijmout omezení běžných transakcí, která jsou časově omezená a nesmějí překročit míru nezbytnou k nápravě situace platební bilance. Při přijetí takových opatření se orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství neprodleně vzájemně informují a co nejdříve si navzájem předloží harmonogram zrušení dotyčných opatření.
Článek 48
Politiky hospodářské soutěže
1. Zavedení a provádění efektivních a řádných politik a pravidel hospodářské soutěže má zásadní význam pro zlepšení a zabezpečení prostředí příznivého pro investice, udržitelného procesu industrializace a průhlednosti v přístupu na trhy.
2. S cílem zajistit odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb každé ZZÚ se Společenství a ZZÚ zavazují provádět celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Výše uvedený zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Společenství nebo ZZÚ.
Článek 49
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování dvoustranného obchodu a bránění mu.
2. Práva duševního vlastnictví zahrnují autorská práva, včetně zejména autorských práv k počítačovým programům, a práva s nimi související, užitné vzory, patenty včetně biotechnologických vynálezů, průmyslové vzory, zeměpisná označení včetně označení původu, ochranné známky zboží a služeb, topografie integrovaných obvodů, právní ochranu databází, ochranu před nekalou soutěží podle článku 10 bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu nezveřejněných informací o know-how.
Článek 50
Normalizace a certifikace
V oblasti normalizace, certifikace a zabezpečování se provádí těsnější spolupráce s cílem odstranit zbytečné technické překážky a snížit rozdíly v těchto oblastech pro usnadnění obchodu.
Článek 51
Obchod a životní prostředí
Rozvoj mezinárodního obchodu se podporuje způsobem, který zajistí udržitelné a řádné řízení životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami a závazky a s patřičným ohledem na úroveň rozvoje jednotlivých ZZÚ. Zvláštní potřeby a požadavky ZZÚ se berou v úvahu při navrhování a provádění opatření na ochranu životního prostředí.
Na základě zásad z Ria se spolupráce zaměří na zajišťování schopnosti vzájemné podpory mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí, zejména posilováním kontroly jakosti zboží a služeb souvisejících se životním prostředím a zdokonalováním výrobních metod šetrných k životnímu prostředí.
Článek 52
Obchod a pracovní normy
Musí být dodržovány klíčové pracovní normy uznávané na mezinárodní a vnitrostátní úrovni, zejména svoboda sdružování a ochrana práva organizovat se, uplatňování práva organizovat se a kolektivně vyjednávat, zrušení nucené práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro přijetí do zaměstnání a nediskriminace v souvislosti se zaměstnáním.
Článek 53
Politika ochrany spotřebitele a ochrana zdraví spotřebitele
Provádí se spolupráce v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele s náležitým ohledem na právní předpisy platné v ZZÚ a ve Společenství s cílem vyhnout se překážkám obchodu.
Článek 54
Zákaz skrytých ochranářských opatření
Tato kapitola nesmí být využívána jako prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu.
Kapitola 4
Měnové a daňové záležitosti
Článek 55
Doložka o vynětí daní
1. Aniž je dotčen článek 56, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 56
Daňové a celní režimy pro zakázky financované Společenstvím
1. ZZÚ použijí pro zakázky financované Společenstvím daňové a celní režimy, které nejsou méně výhodné než režimy, které používají pro nejvíce zvýhodňované státy nebo mezinárodní rozvojové organizace, s nimiž udržují vztahy. Pro účely stanovení zacházení doložky nejvyšších výhod se neberou v úvahu režimy používané příslušnými orgány dotyčné země nebo území vůči ostatním rozvojovým zemím.
2. S výhradou odstavce 1 se na zakázky financované Společenstvím vztahují tato ustanovení:
a) v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b) zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy dotyčných ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v dané ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c) podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d) každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ podle jejich vnitrostátních právních předpisů s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e) dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné země nebo území se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané zemi nebo území;
f) paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ; a
g) spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
4. Úředníci Komise, s výjimkou v místě najatých zaměstnanců, jsou osvobozeni ode všech daní ukládaných v zemi nebo na území, na které jsou vysláni.
Kapitola 5
Odborné vzdělávání, způsobilost pro programy Společenství a jiná ustanovení
Článek 57
Odborné vzdělávání
Státní příslušníci členského státu pocházející ze ZZÚ jsou způsobilí pro získání odborného vzdělání ve Společenství na stejném základě jako státní příslušníci dotyčného členského státu, v němž jsou schopni splnit podmínky, jejichž splnění se požaduje od uvedených státních příslušníků, včetně případné podmínky trvalého bydliště ve Společenství nebo v EHP.
Článek 58
Programy otevřené pro ZZÚ
Osoby pocházející ze ZZÚ a případně i dotyčné veřejné nebo soukromé subjekty a instituce ZZÚ jsou způsobilé pro programy Společenství uvedené v seznamu v příloze II F a pro veškeré programy, které je v budoucnosti nahradí, s výhradou pravidel těchto programů a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou spojeny.
Komise může tento seznam změnit na žádost ZZÚ či členského státu nebo z vlastního podnětu.
Článek 59
Korespondenční střediska Euro-Info (EICC)
Na žádost orgánů ZZÚ a postupy podle části třetí hlavy I může být v ZZÚ zřízeno korespondenční středisko Euro-Info (dále jen "EICC"). Hostitelské struktuře EICC se může zpřístupnit částečné financování ze subvencí dostupných v rámci JPD nebo regionální spolupráce.
Úkoly EICC, nástroje a služby, které mají k dispozici, postupy jejich zřizování a kritéria výběru hostitelské struktury jsou stanoveny v příloze V.
Článek 60
CDE a CTA
ZZÚ jsou na žádost svých orgánů způsobilé pro služby Střediska pro rozvoj podnikání (CDE) a Střediska pro rozvoj zemědělství (CTA) uvedených v článku 1 přílohy III dohody o partnerství AKT/ES.
Jakékoli náklady spojené se službami, které CDE nebo CTA poskytuje ve prospěch ZZÚ, jsou financovány z prostředků stanovených v příloze II A.
ČÁST ČTYŘI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 61
Změna postavení
Pokud některá ze ZZÚ získá nezávislost,
a) mohou být režimy stanovené tímto rozhodnutím pro tuto zemi nebo území nadále prozatímně používány za podmínek, které stanoví Rada;
b) Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, zejména o částkách stanovených v příloze II A.
Článek 62
Přezkum
Rada do 31. prosince 2007 na návrh Komise jednomyslně přijme předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy. V této souvislosti Rada zejména přijme veškerá nezbytná opatření, pokud se některá ze ZZÚ v souladu se svými ústavními postupy rozhodne přistoupit ke zvláštním preferenčním ujednáním mezi Společenstvím a různými partnery v regionu, ke kterému náleží. V tomto ohledu Rada vezme v úvahu zejména mezinárodní závazky přijaté Společenstvím, jeho členskými státy nebo ZZÚ, včetně závazků v rámci WTO.
Článek 63
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. prosince 2001. Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2011.
wČlánek 64
Zveřejnění
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
V Bruselu dne 27. listopadu 2001.
Besluit van de Raad
van 27 november 2001
betreffende de associatie van de LGO met de Europese Economische Gemeenschap
("LGO-besluit")
(2001/822/EG)
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, hierna "het Verdrag" genoemd, met name artikel 187,
Gezien het voorstel van de Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1) Besluit 91/482/EEG van de Raad van 25 juli 1991 betreffende de associatie van de LGO met de Europese Economische Gemeenschap(1), is van toepassing tot en met 1 december 2001. Artikel 240, lid 4, bepaalt dat de Raad, met eenparigheid van stemmen, op voorstel van de Commissie, de bepalingen vaststelt waarin met het oog op de verdere toepassing van de in de artikelen 182 tot en met 186 van het Verdrag vervatte beginselen moet worden voorzien.
(2) Verklaring nr. 36 inzake de landen en gebieden overzee (LGO), gehecht aan de slotakte van de Conferentie van de vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten, getekend te Amsterdam op 2 oktober 1999, verzoekt de Raad de associatieregeling overeenkomstig artikel 187 van het Verdrag te herzien, met een vierledig doel:
- de economische en sociale ontwikkeling van de LGO doeltreffender te bevorderen,
- de economische betrekkingen tussen de LGO en de Europese Unie te ontwikkelen,
- meer rekening te houden met de diversiteit en de specifieke kenmerken van de onderscheiden LGO, mede wat de vrijheid van vestiging betreft,
- de doeltreffendheid van het financieel instrument te verbeteren.
(3) Het Europees Parlement nam op 11 februari 1999 een resolutie aan over de betrekkingen tussen de LGO, de ACS en de ultraperifere regio's van de Europese Unie(2). Bovendien heeft het op 4 oktober 2001 een resolutie aangenomen inzake het voorstel van de Commissie voor een besluit van de Raad betreffende de associatie van de LGO met de Europese Economische Gemeenschap(3).
(4) De Commissie gaf in haar mededeling "Bezinning op de status van de met de EG geassocieerde LGO en richtsnoeren voor LGO 2000" van 20 mei 1999 een analyse van de aard en de ontwikkeling van de associatie van de LGO met de Gemeenschap vanaf 1957. Zij wees in die tekst op de basisbeginselen en de huidige context van die associatie, en schetste de mogelijkheden om deze in de loop van de periode die op 1 maart 2000 aanvangt verder te ontwikkelen.
(5) Overeenkomstig artikel 10 van Besluit 91/481/EEG hebben de bevoegde autoriteiten van de LGO de Commissie medegedeeld welke wijzigingen en aanvullingen zij voor de toekomst wenselijk achten, met name tijdens een op 29 en 30 april 1999 gehouden partnerschapsvergadering die werd bijgewoond door de Commissie, de vier lidstaten waartoe de LGO behoren en de twintig betrokken LGO.
(6) De LGO zijn geen derde landen, maar maken ook geen deel uit van de interne markt; zij dienen op handelsgebied te voldoen aan de verplichtingen die ten aanzien van derde landen zijn vastgesteld, met name wat betreft oorsprongsregels, sanitaire en fytosanitaire normen en vrijwaringsmaatregelen.
(7) Over het algemeen dient de Raad bij het vaststellen van maatregelen krachtens artikel 187 van het Verdrag rekening te houden met de beginselen in het vierde deel van het Verdrag en met de andere beginselen van het gemeenschapsrecht. Bovendien moet rekening worden gehouden met de ervaring die met de toepassing van de handelsregeling van Besluit 91/482/EEG is opgedaan.
(8) Deze regeling voorziet tegelijkertijd in toegang voor producten van oorsprong uit de LGO met vrijstelling van douanerechten en in oorsprongsregels die cumulatie mogelijk maken met producten van oorsprong uit de ACS-staten, waarvoor een andere regeling geldt, en uit de Gemeenschap. Dit veroorzaakt ernstige verstoringen van de werking van bepaalde gemeenschappelijke marktordeningen in het kader van het gemeenschappelijk landbouwbeleid, met name voor de sectoren rijst en suiker, of dreigt dergelijke verstoringen te veroorzaken. Deze verstoringen zijn voor de Commissie en de Raad herhaaldelijk aanleiding geweest om vrijwaringsmaatregelen vast te stellen.
(9) Voor rijst kon door aanpassingen bij de tussentijdse herziening van het besluit(4), waardoor de mogelijkheid van cumulatie van oorsprong werd beperkt, worden voorzien in toegang tot de communautaire markt die verenigbaar is met het evenwicht daarvan voor de producten uit de LGO. Die toegang dient te worden verbeterd voor de minst ontwikkelde LGO, zonder dat de totale onder de cumulatieregeling vallende hoeveelheid wordt gewijzigd. Gelet op het feit dat slechts twee LGO ooit in deze sector actief zijn geweest, zouden de resterende beschikbare hoeveelheden aan die LGO moeten worden toegewezen, met het oog op tranparantie.
(10) Wat suiker betreft, is het echter zo dat de uitvoer van de LGO op basis van suiker uit de ACS-staten of de Gemeenschap zich zodanig heeft ontwikkeld dat de communautaire markt met een overschot te kampen heeft, wat ertoe heeft geleid dat de quota van de communautaire producenten verder moesten worden verlaagd, wat derhalve een verdere vermindering van de garantie van hun inkomen met zich meebracht.
(11) Deze uitvoer, die door de minimale bewerking, met slechts een geringe toegevoegde waarde, die voldoende is om de oorsprong uit de LGO te verlenen, kan slechts een geringe bijdrage leveren tot de ontwikkeling van deze gebieden, die zeker niet opweegt tegen de verstoring die voor de betrokken sectoren van de Gemeenschapsmarkt wordt veroorzaakt.
(12) Om deze redenen moeten oorsprongsregels worden vastgesteld die voor suiker de mogelijkheid tot oorsprongscumulatie voor ACS/LGO/EG uitsluiten, wanneer alleen minimale bewerkingen worden uitgevoerd. Rekening houdend evenwel met de investeringen die in de LGO al zijn verricht op basis van de sedert 1991 geldende regels, moet een dergelijke uitsluiting geleidelijk in werking treden. Onder voorbehoud van de aanneming van de nodige uitvoeringsbepalingen dient derhalve een tijdelijke voortzetting van de cumulatie te worden toegestaan, zij het binnen geleidelijk afnemende kwantitatieve grenzen die verenigbaar zijn met de doelstellingen van de communautaire gemeenschappelijke ordening der markten in de suikersector en met inachtneming van de gewettigde belangen van de bedrijven in de LGO.
(13) Voorts moet worden bepaald dat landbouwproducten van oorsprong uit de Gemeenschap waarvoor een exportvergoeding is verleend niet belastingvrij in de Gemeenschap mogen worden heringevoerd.
(14) De procedure voor de overlading van goederen die niet van oorsprong zijn uit de LGO, maar in het vrije verkeer zijn, dient te worden aangevuld en verduidelijkt, om te zorgen voor een transparant en betrouwbaar wettelijk kader voor het bedrijfsleven en de overheid. Zij dient tevens te worden uitgebreid tot bepaalde visserijproducten die van bijzonder belang zijn voor Groenland en Saint-Pierre-en-Miquelon, onder voorbehoud van de aanneming van de nodige uitvoeringsbepalingen.
(15) Ook moet worden bepaald dat de oorsprongsregels voor de LGO moeten worden aangepast aan de stand van de techniek en in overeenstemming worden gebracht met het harmonisatiebeleid voor deze regels, dat de Gemeenschap voert in het belang van de betrokken ondernemingen en douanediensten. In verband hiermee moet ook de procedure worden vereenvoudigd, zodat de regels in de toekomst gemakkelijker technisch kunnen worden aangepast.
(16) De algemene bepalingen van het Verdrag en daarvan afgeleide wetgeving zijn niet automatisch van toepassing op de LGO, tenzij uitdrukkelijk anders is bepaald. LGO-producten die in de Gemeenschap worden geïmporteerd, moeten echter aan de geldende communautaire voorschriften voldoen.
(17) De financiële bijstand aan de LGO moet worden toegekend op basis van eenvormige, transparante en doelmatige criteria, rekening houdend met de behoeften en het prestatiepeil van de LGO. Dergelijke criteria dienen met name de economische en natuurlijke dimensie van de LGO te behelzen, alsmede het gebruik dat in het verleden is gemaakt van de toewijzingen, de naleving van de beginselen inzake goed financieel beheer, behoorlijk begrotingsbeleid, de geschatte absorptiecapaciteit, de noodzaak een reserve op te bouwen om niet-programmeerbare uitgaven te financieren en de noodzaak van een zachte overgang om te voorkomen dat Nieuw-Caledonië, Frans Polynesië en de Nederlandse Antillen te kampen zouden krijgen met en plotselinge aanzienlijke daling van de toegewezen middelen. Met het oog op doelmatigheid en vereenvoudiging, en de beheerscapaciteiten waarover de autoriteiten van de LGO beschikken erkennende, is het dienstig de voor de LGO uitgetrokken financiële middelen meer in partnerschapsverband te beheren, door procedures vast te stellen naar het model van die van de structuurfondsen.
(18) Hiertoe verlenen de procedures de LGO met name de hoofdverantwoordelijkheid voor de programmering en de uitvoering van de samenwerking, die grotendeels overeenkomstig de territoriale bepalingen van de LGO geschiedt; tegelijkertijd wordt bepaald dat de Gemeenschap, en met name de Commissie, steun verlenen voor follow-up, evaluatie en audit van de geprogrammeerde maatregelen. Bovendien moet worden verduidelijkt welke communautaire programma's en begrotingslijnen openstaan voor de LGO, en moet werk worden gemaakt van de procedures voor een soepele overgang tussen de vorige EOF's en het 9e EOF.
(19) De ontwikkelingen op wereldniveau, namelijk het proces van steeds verdergaande liberalisering van het handelsverkeer, zijn sterk van invloed op de Gemeenschap, die de belangrijkste handelspartner van de LGO is, de ACS-staten in de geografische nabijheid van de LGO en hun andere economische partners. Wat de toegang tot de markt betreft, speelt de hoogte van de tarieven een steeds beperktere rol, terwijl de handel in diensten en aanverwante terreinen van steeds groter belang wordt in de betrekkingen tussen de LGO en hun economische partners. De grote lijnen van de huidige handelsregeling in stand houdende, is het daarom dienstig deze betrekkingen te ondersteunen en de geleidelijke integratie in de regionale economie en de wereldeconomie te bevorderen van de LGO die zulks wensen, door de LGO te helpen hun vermogen om op deze nieuwe gebieden actief te zijn te versterken.
(20) De voor de uitvoering van dit besluit vereiste maatregelen dienen te worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie(5) verleende uitvoeringsbevoegdheden. Aangezien het in deze gevallen de uitvoering van het negende EOF betreft, dienen de stemprocedures en de meerderheid te gelden zoals deze zijn vastgesteld in artikel 21 van het Intern Akkoord tussen de vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten, in het kader van de Raad bijeen, betreffende de financiering en het beheer van de steun van de Gemeenschap in het kader van het Financieel Protocol bij de Partnerschapsovereenkomst tussen de staten in Afrika, het Caribisch gebied en de Stille Oceaan en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten, ondertekend in Cotonou (Benin) op 23 juni 2000, en de toewijzing van financiële bijstand ten behoeve van de LGO waarop de bepalingen van het vierde deel van het EG-verdrag van toepassing zijn(6), hierna "Intern Akkoord" genoemd.
(21) De LGO zijn kwetsbare eilanden die adequate bescherming behoeven, ook wat het afvalbeheer betreft. Voor radioactief afval wordt hierin voorzien bij artikel 198 van het Euratom-Verdrag en uit hoofde daarvan aangenomen wetgeving, behalve voor Griekenland, waarop het Euratom-Verdrag niet van toepassing is. Voor ander afval moet nader worden aangegeven welke communautaire voorschriften er ten aanzien van de LGO moeten worden toegepast.
(22) Overeenkomstig de wensen van de regering van Bermuda zijn de associatieregelingen van dit besluit niet van toepassing op Bermuda.
(23) Gezien het bovenstaande wil de Raad een vernieuwende benadering toepassen die samenhang vertoont en geschikt is voor uiteenlopende situaties. Deze benadering krijgt gestalte in een nieuw associatiestatuut,
BESLUIT:
EERSTE DEEL
ALGEMENE BEPALINGEN BETREFFENDE DE ASSOCIATIE MET DE GEMEENSCHAP
Hoofdstuk 1
Algemene bepalingen
Artikel 1
Doeleinden en beginselen
1. De associatie van de LGO met de Gemeenschap ("associatie LGO-EG") is gegrondvest op het in artikel 182 van het Verdrag aangegeven doel, namelijk het bevorderen van de economische en sociale ontwikkeling van de LGO en de totstandbrenging van nauwe economische betrekkingen tussen hen en de Gemeenschap in haar geheel.
De associatie LGO-EG is tevens gericht op de doelstellingen van artikel 183 van het Verdrag, met inachtneming van de beginselen van de artikelen 184 tot en met 188 van het Verdrag, waarbij met name wordt gestreefd naar bestrijding, voorkoming en uiteindelijk verdwijning van de armoede, naar duurzame ontwikkeling en naar geleidelijke integratie in de regionale economie en de wereldeconomie.
2. De associatie LGO-EG betreft de in bijlage IA opgesomde LGO.
3. Overeenkomstig artikel 188 van het Verdrag is dit besluit van toepassing op Groenland, onder voorbehoud van de specifieke bepalingen in het Protocol betreffende de bijzondere regeling van toepassing op Groenland, dat aan het Verdrag is gehecht.
Artikel 2
Essentiële elementen
1. De associatie LGO-EG is gegrondvest op de beginselen van vrijheid en democratie, de eerbiediging van de mensenrechten en de fundamentele vrijheden, alsmede de rechtsstaat. Deze beginselen, waarop overeenkomstig artikel 6 van het Verdrag betreffende de Europese Unie de Unie is gegrondvest, hebben de lidstaten en de daarbij behorende LGO gemeen.
2. Op de in dit besluit genoemde samenwerkingsgebieden mag er niet worden gediscrimineerd op grond van geslacht, ras of etnische afstamming, godsdienst of levensovertuiging, handicap, leeftijd of seksuele geaardheid.
Artikel 3
Minst ontwikkelde LGO
1. De Gemeenschap kent een bijzondere behandeling toe aan de minst ontwikkelde LGO en aan die welke niet in aanmerking komen voor de regionale samenwerking en integratie bedoeld in artikel 16.
2. Met het oog op deze problemen omvat de samenwerking inzake ontwikkelingsfinanciering met name een bijzondere behandeling bij de vaststelling van de omvang van de financiële middelen en van de voorwaarden waaronder deze worden verstrekt, teneinde de minst ontwikkelde LGO in staat te stellen structurele en andere hindernissen voor hun ontwikkeling te overwinnen. Bij de samenwerking wordt in het kader van de bestrijding van de armoede bijzondere aandacht geschonken aan verbetering van de levensomstandigheden van de minst begunstigde bevolkingsgroepen.
3. De LGO die voor de toepassing van dit besluit als minder ontwikkeld worden aangemerkt, zijn opgesomd in bijlage IB. Die lijst wordt bij besluit van de Raad met eenparigheid van stemmen op voorstel van de Commissie gewijzigd, indien de economische situatie van een LGO een belangrijke en blijvende wijziging ondergaat, waardoor indeling bij de groep van minst ontwikkelde LGO noodzakelijk wordt, of daarentegen indeling bij deze groep niet langer gewettigd is.
Hoofdstuk 2
De samenwerkende actoren van de associatie in de LGO
Artikel 4
Principes
1. In het kader van het partnerschap van artikel 7, zijn in eerste instantie de autoriteiten van de LGO verantwoordelijk voor het opstellen en uitvoeren van de ontwikkelings- en associatiestrategieën, door het redigeren, samen met de Commissie en de lidstaten waartoe de LGO behoren, van enkelvoudige programmeringsdocumenten (EPD's) of richtsnoeren en samenwerkingsprogramma's.
2. De Gemeenschap erkent dat de lokale overheden en particuliere actoren een beslissende bijdrage leveren tot de verwezenlijking van de in artikel 183 van het Verdrag genoemde doelstellingen.
3. Bij de uitvoering van dit besluit laten de partijen zich leiden door een streven naar transparantie, subsidiariteit en doelmatigheid.
Artikel 5
Betrokken actoren
1. Tot de samenwerkende actoren in de LGO behoren:
- de autoriteiten van de LGO;
- de overige regionale en plaatselijke overheden in de LGO;
- de civiele samenleving, werkgevers- en beroepsorganisaties en vakbonden, openbare dienstverleners, alsmede lokale, nationale en internationale niet-gouvernementele organisaties (ngo's).
De lidstaten waartoe de LGO behoren, delen de Commissie binnen drie maanden na de inwerkingtreding van dit besluit mede welke de - nationale, regionale of plaatselijke - autoriteiten zijn waarnaar in de verschillende artikelen van dit besluit wordt verwezen.
2. Voor de erkenning van niet-overheidsactoren wordt uitgegaan van hun legitimiteit ten opzichte van de wensen van de bevolking, hun specifieke deskundigheid en hun democratische en transparante structuur van organisatie en beheer.
3. Deze niet-overheidsactoren worden in onderling overleg geïdentificeerd door de bevoegde autoriteiten van de LGO, de Commissie en de lidstaten waartoe de LGO behoren, afhankelijk van het behandelde onderwerp en van hun deskundigheid en het gebied waarop zij actief zijn. Dit geschiedt per afzonderlijk LGO in het kader van de opstelling van de in artikel ex 7 bedoelde samenwerkingsprogramma's.
Artikel 6
Taken van de niet-gouvernementele actoren
De overeenkomstig artikel 5, lid 3, aangewezen niet-overheidsactoren komen in aanmerking voor het volgende:
- zij kunnen worden geïnformeerd en worden betrokken bij overleg;
- zij kunnen worden betrokken bij de uitwerking en de uitvoering van de samenwerkingsprogramma's;
- zij kunnen worden betrokken bij de gedecentraliseerde samenwerking in het kader van gedelegeerde taken ter ondersteuning van het plaatselijke ontwikkelingsproces.
Hoofdstuk 3
Principes en procedures van het partnerschap LGO-EG
Artikel 7
Dialoog en partnerschap
1. Om de LGO volledig bij de uitvoering van de associatie LGO-EG te kunnen betrekken, wordt er, met inachtneming van de wijze waarop de instellingen van de betrokken lidstaten of LGO zijn georganiseerd, gebruik gemaakt van een op de hierna volgende bepalingen gebaseerde overlegprocedure. Deze procedure geldt voor elk vraagstuk dat in de betrekkingen tussen de LGO en de Gemeenschap rijst.
2. Een brede dialoog moet de Gemeenschap, alle LGO en de lidstaten waartoe zij behoren, in staat stellen om onderling overleg te plegen over de beginselen, de nadere regelingen en de resultaten van de associatie.
Jaarlijks vindt een forum voor de dialoog tussen de LGO en de Europese Unie plaats, hierna "LGO-forum" genoemd, waaraan wordt deelgenomen door vertegenwoordigers van de lidstaten en de Commissie.
3. Met het oog op het verwezenlijken van de doelstellingen, beginselen en procedures van dit besluit, inzonderheid die van de artikelen 4 en 19, worden afzonderlijke partnerschappen tot stand gebracht tussen de Commissie, de lidstaten waartoe de LGO behoren, en de LGO zelf, vertegenwoordigd door hun eigen autoriteiten. Dit trilaterale overleg wordt hierna "partnerschap" genoemd.
Voor alle LGO worden er partnerschapswerkgroepen met adviserende bevoegdheid opgericht, met leden van de hierboven genoemde drie partijen. Deze werkgroepen kunnen worden bijeengeroepen op verzoek van de Commissie, van een lidstaat of van ten minste één LGO. Op verzoek van een van de partners kunnen verscheidene partnerschapswerkgroepen gezamenlijk vergaderen om zich te beraden over onderwerpen van gemeenschappelijk belang of over de regionale aspecten van de associatie.
4. Bij dit partnerschap worden de institutionele, juridische en financiële bevoegdheden van elk van de partners volledig in acht genomen.
De Commissie bekleedt het voorzitterschap en voert het secretariaat van de werkgroepen en van het LGO-forum.
Een vertegenwoordiger van de Europese Investeringsbank, hierna "de EIB" genoemd, woont de vergaderingen bij wanneer op de agenda vraagstukken voorkomen die het werkterrein van de EIB betreffen.
5. Op basis van de adviezen van de werkgroepen en het LGO-forum neemt de Commissie in voorkomend geval binnen de grenzen van haar bevoegdheden besluiten, of dient zij bij de Raad voorstellen in, betreffende de uitvoering krachtens artikel 187 van het Verdrag van nieuwe aspecten van de associatie LGO-EG of betreffende wijziging van die associatie.
Artikel 8
Parlementaire Vergadering ACS-EU
De autoriteiten van de LGO worden op de hoogte gesteld van de agenda en van de resoluties en aanbevelingen van de Parlementaire Vergadering ACS-EU.
De lidstaten en de Commissie steunen elk verzoek van LGO-autoriteiten om als waarnemers deel te nemen aan de plenaire vergaderingen van de Parlementaire Vergadering ACS-EG met inachtneming van het reglement van orde van deze vergadering.
Artikel 9
Beheer
Het dagelijkse beheer van dit besluit is in handen van de Commissie en de LGO-autoriteiten en, zo nodig, de lidstaten waartoe de LGO behoren, overeenkomstig de institutionele, wettelijke en financiële bevoegdheden van elke partner, inzonderheid wat betreft de samenwerking inzake ontwikkelingsfinanciering en de samenwerking op het gebied van handel en diensten.
DEEL II
SECTOREN VAN DE SAMENWERKING LGO-EG
Artikel 10
Sectoren van de samenwerking
De Gemeenschap draagt bij tot de ontwikkeling van de LGO in de diverse in deze titel genoemde sectoren, overeenkomstig de prioriteiten die zijn vastgesteld in het kader van de ontwikkelingsstrategie voor elk LGO, ofwel in voorkomend geval door middel van regionale maatregelen.
Artikel 11
Productiesectoren
De samenwerking ondersteunt sectoraal beleid en sectorale strategieën die de toegang tot productieactiviteiten en productiemiddelen bevorderen, met name in de hieronder genoemde sectoren.
a) Landbouw: beleid en institutionele opbouw; diversifiëring, irrigatie, vermeerdering van zaaizaad, gewasbeschermingsmaatregelen, productie van meststoffen, landbouwuitrusting, verwerking van landbouwproducten, veehouderij en veefokkerij, voorlichting en onderzoek; marketing; opslag en vervoer; voedselzekerheid; landbouwkrediet; plattelandsbevolking en landbouwhervorming, grondgebruiks- en grondregistratiebeleid, overdracht van technologie, infrastructuur voor irrigatie en ontwatering en andere ondersteunende diensten.
b) Bosbouw: beleid en institutionele opbouw, alsmede het gebruik van bomen tot behoud van het milieu bij de bestrijding van erosie en woestijnvorming; bebossing; bosbeheer, alsmede rationeel gebruik en beheer van de houtuitvoer; vraagstukken betreffende het tropisch regenwoud; onderzoek en opleiding.
c) Visserij: beleid en institutionele opbouw; bescherming en rationeel beheer van de visbestanden; viskwekerij en ambachtelijke visteelt; vervoer van visserijproducten; gekoelde opslag, verhandeling en conservering van vis.
d) Plattelandsontwikkeling: beleid en institutionele opbouw; projecten en programma's voor geïntegreerde plattelandsontwikkeling; op de bevolking en de productie afgestemde steun en projecten, verhandeling in plattelandsgebieden; plattelandsinfrastructuur.
e) Industrie: sectorbeleid en institutionele opbouw; ambachtelijke productie; agro-industrie en andere productiesectoren, industrie van vervoersmaterieel; technologisch onderzoek en ontwikkeling; kwaliteitscontrole; ontwikkeling en expansie van kleine, middelgrote en zeer kleine bedrijven.
f) Mijnbouw: sectorbeleid en institutionele opbouw; technologisch onderzoek en ontwikkeling; kleinschalige ontginning enz.
g) Energie: sectorbeleid en institutionele opbouw; elektriciteitsproductie (duurzaam en niet-duurzaam); efficiënt gebruik van energiebronnen; onderzoek en opleiding op energiegebied; stimulering van de particuliere sector ten aanzien van elektriciteitsproductie en -distributie.
h) Vervoer: beleid en institutionele opbouw; vervoer over de weg, per spoor, door de lucht, over zee en over de binnenwateren, alsmede opslaguitrusting.
i) Communicatie: beleid en institutionele opbouw; telecommunicatie en media.
j) Waterbeheer: beleid en institutionele opbouw; bescherming van de watervoorraden, afvalbeheer, watervoorziening op het platteland en in stedelijke gebieden voor huishoudelijk, industrieel en landbouwgebruik; opslag en distributie en beheer van watervoorraden.
k) Bancaire en financiële diensten en dienstverlening ten behoeve van het bedrijfsleven: beleid voor de financiële sector en institutionele opbouw, dienstverlening aan het bedrijfsleven; privatisering, participatie en marketing; steun voor commerciële en professionele organisaties (met inbegrip van exportbevorderingsbureaus); financiële en bancaire instellingen.
l) Ontwikkeling en toepassing van technologie, onderzoek: beleid en institutionele opbouw; gecoördineerd optreden op territoriaal, nationaal en/of regionaal gebied ter stimulering van wetenschapsbeoefening en technologie en van de toepassing op de productie; bevordering van de computercultuur in de openbare en particuliere sector, wetenschappelijke programma's en uitrusting voor onderzoek.
Artikel 12
Ontwikkeling van het handelsverkeer
1. De Gemeenschap neemt maatregelen ter ontwikkeling van de handel, van de ontwerpfase tot aan de uiteindelijke distributiefase van producten.
Deze maatregelen dienen ertoe te leiden dat de LGO de bepalingen in dit besluit optimaal kunnen benutten en op zo gunstig mogelijke voorwaarden kunnen deelnemen aan de markt van de Gemeenschap en aan de binnenlandse, subregionale, regionale en internationale markten, door middel van diversifiëring en vermeerdering van waarde en omvang van het goederen- en dienstenverkeer van de LGO.
2. Naast de ontwikkeling van het handelsverkeer tussen de LGO en de Gemeenschap wordt bijzondere aandacht besteed aan maatregelen om de autonomie van de LGO te versterken en de regionale samenwerking op het gebied van handel en diensten te ontwikkelen.
3. In het kader van de instrumenten waarin dit besluit voorziet en overeenkomstig de desbetreffende bepalingen, worden op verzoek van de autoriteiten van de LGO maatregelen getroffen op met name de volgende terreinen:
a) steun bij de formulering van passend macro-economisch beleid ten behoeve van de ontwikkeling van het handelsverkeer;
b) steun bij de invoering of wijziging van wet- en regelgeving, alsmede bij de hervorming van administratieve procedures;
c) totstandbrenging van coherente commerciële strategieën;
d) steun aan de LGO voor de ontwikkeling van hun interne capaciteit en hun informatiesystemen; stimulering van de rol van de handel als instrument voor economische ontwikkeling;
e) steun voor versterking van de handelsgerelateerde infrastructuur, met name ondersteuning van het streven van de LGO naar ontwikkeling en verbetering van de infrastructuur voor ondersteunende diensten, met inbegrip van vervoers- en opslagfaciliteiten, teneinde hun bijdrage tot de distributie van goederen en diensten te stimuleren en de uitvoer van de LGO te bevorderen;
f) optimale benutting van het menselijke potentieel en ontwikkeling van vakbekwaamheid op het gebied van handel en diensten, in het bijzonder in de sectoren verwerking, afzet, distributie en vervoer voor de markt van de Gemeenschap en de regionale en internationale markten;
g) steun voor de ontwikkeling van de particuliere sector, in het bijzonder het midden- en kleinbedrijf, bij het identificeren en ontwikkelen van producten, afzetmarkten en op export gerichte joint ventures;
h) steun voor door de LGO te treffen maatregelen om particuliere investeringen en joint ventures te stimuleren en aan te trekken;
i) oprichting, aanpassing en uitbreiding in de LGO van organisaties voor de ontwikkeling van het handels- en dienstenverkeer, met speciale aandacht voor de bijzondere behoeften van organisaties in de minst ontwikkelde LGO;
j) ondersteuning van het streven van de LGO naar kwaliteitsverbetering en aanpassing van hun producten aan de marktbehoeften en naar diversifiëring van hun afzetmogelijkheden;
k) steun voor het streven van LGO naar effectievere marktpenetratie in derde landen;
l) maatregelen op het gebied van de handelsontwikkeling, met name intensivering van contacten en uitwisseling van informatie tussen economische subjecten in LGO, ACS-staten, lidstaten en derde landen;
m) steun aan de LGO bij de toepassing van moderne marketingtechnieken in productiegerichte sectoren en programma's op gebieden als landbouw en plattelandsontwikkeling;
n) oprichting en ontwikkeling van krediet- en verzekeringsinstellingen met betrekking tot de ontwikkeling van het handelsverkeer.
4. Voor deelneming aan beurzen, tentoonstellingen en handelsmissies wordt aan de LGO slechts steun verleend voor zover die evenementen een integrerend bestanddeel vormen van algemene programma's voor de ontwikkeling van de handel.
5. Ter bevordering van de deelname van de minst ontwikkelde LGO aan bepaalde handelsactiviteiten worden specifieke maatregelen getroffen, zoals de vergoeding van reiskosten voor personeel en transportkosten voor te exposeren stukken bij deelname van die landen of gebieden overzee aan beurzen, tentoonstellingen en handelsmissies in die landen of gebieden overzee, in de regio of in derde landen, met inbegrip van de kosten voor tijdelijke opbouw en/of huur van tentoonstellingsstands. De minst ontwikkelde LGO wordt bijzondere steun verleend voor vervaardiging en/of aankoop van promotiemateriaal.
Artikel 13
Handel in diensten
1. De Gemeenschap stemt ermee in infrastructuur en menselijke hulpbronnen te ontwikkelen en te financieren volgens de prioriteiten die worden gesteld in het kader van de ontwikkelingsstrategieën van elk van de LGO.
2. De Gemeenschap draagt bij tot de ontwikkeling en bevordering van doeltreffende en passend geprijsde zeevervoersdiensten in de LGO, onder meer door:
a) bevordering van het efficiënte vervoer van lading tegen economisch en commercieel zinvolle tarieven;
b) uitvoering van een goed concurrentiebeleid en goede concurrentieregels;
c) intensievere deelname van de LGO aan internationale zeevervoersdiensten;
d) bevordering van regionale programma's voor zeevervoer en ontwikkeling van het handelsverkeer;
e) intensievere deelname van de particuliere sector aan activiteiten op het gebied van zeevervoer.
De Gemeenschap en de LGO verbinden zich ertoe de maritieme veiligheid, de veiligheid van scheepsbemanningen en maatregelen ter bestrijding van verontreiniging te bevorderen.
3. De Gemeenschap versterkt de samenwerking met de LGO ter verbetering en bevordering van het luchtverkeer.
Dit houdt in:
a) onderzoek van alle mogelijkheden om de bedrijfstak van het luchtvervoer in de LGO te hervormen en moderniseren;
b) bevordering van de commerciële levensvatbaarheid en het concurrentievermogen van deze bedrijfstak;
c) bevordering van grotere investeringen en een sterkere deelname door de particuliere sector, intensievere uitwisseling van kennis en goede handelspraktijken;
d) verlening van toegang tot de wereldwijde luchtverkeersnetwerken aan reizigers en exporteurs van alle LGO.
4. De veiligheid van het luchtverkeer dient te worden gegarandeerd en de internationale normen op dit gebied dienen te worden ingevoerd en toegepast.
De Gemeenschap zal de LGO hiertoe, overeenkomstig de bepalingen van dit besluit, bijstaan wat het volgende betreft:
a) toepassing van veiligheidssystemen voor het luchtverkeer, waaronder het CNS/ATM-systeem ("Communication, Navigation and Surveillance/Air Trafic Management");
b) beveiliging van luchthavens, versterking van het vermogen van de civiele luchtvaartautoriteiten om alle onder hun bevoegdheden vallende aspecten van de operationele veiligheid te beheren;
c) ontwikkeling van infrastructuur en menselijke hulpbronnen;
d) alle op dit gebied te nemen maatregelen moeten worden gebaseerd op de aanbevelingen van de bevoegde internationale organisaties en moeten op de lange termijn doeltreffend en uitvoerbaar zijn.
5. De gevolgen van het luchtverkeer voor het milieu moeten zo veel mogelijk worden beperkt; hiertoe dienen met name passende milieueffectonderzoeken te worden verricht.
6. Regionale oplossingen bieden vooruitzichten die, wat vele aspecten van het luchtvervoer betreft, economisch efficiënter zijn en voordeliger. Daarom verbindt de Gemeenschap zich ertoe in geschikte gevallen maatregelen op regionaal niveau te ondersteunen en aan te moedigen.
7. Gezien het wezenlijk belang van telecommunicatie en een actieve deelname aan de informatiemaatschappij, bevestigen de Gemeenschap en de LGO hun respectieve verbintenissen uit hoofde van de multilaterale overeenkomsten waarbij zij partij zijn, met name de overeenkomst van de Wereldhandelsorganisatie (WTO) inzake basistelecommunicatie.
8. De Gemeenschap steunt de inspanningen van de LGO ter versterking van hun capaciteit op het gebied van handel in diensten. De samenwerking strekt zich met name uit tot de volgende gebieden:
a) stimulering van overleg tussen de voor telecommunicatie bevoegde instanties van de LGO en de Gemeenschap, teneinde de ontwikkeling van een competitieve telecommunicatieomgeving te bevorderen en de kostenverschillen te verkleinen;
b) totstandbrenging van een dialoog over de verschillende aspecten van de informatiemaatschappij, zoals regelgeving en communicatiebeleid;
c) uitwisseling van informatie en eventueel technische bijstand op het gebied van reglementering, normalisatie, conformiteitsbeoordeling en certificatie van informatie- en communicatietechnologieën, alsmede op het gebied van het gebruik van frequenties;
d) verspreiding van nieuwe informatie- en communicatietechnologieën en ontwikkeling van nieuwe apparatuur, met name voor de koppeling van netwerken en de interoperabiliteit van toepassingen;
e) bevordering en uitvoering van gezamenlijk onderzoek naar nieuwe technologieën op het gebied van de informatiemaatschappij;
f) uitwerking en uitvoering van programma's en beleid voor voorlichting over de potentiële economische en sociale voordelen van de informatiemaatschappij.
9. De samenwerking is met name gericht op sterkere onderlinge complementariteit en harmonisatie van communicatiesystemen op territoriaal, nationaal, regionaal, interregionaal en internationaal niveau en op de aanpassing van deze systemen aan nieuwe technologieën.
10. De Gemeenschap verleent steun aan maatregelen en activiteiten tot ontwikkeling en ondersteuning van duurzaam toerisme. Deze maatregelen kunnen betrekking hebben op alle fasen hiervan, vanaf de identificatie van het toeristische product tot de verhandeling en promotie ervan.
Doel hiervan is ondersteuning van de inspanningen van de autoriteiten van de LGO, zodat zij de voordelen van het lokale, regionale en internationale toerisme door het effect daarvan op de economische ontwikkeling zoveel mogelijk kunnen benutten, alsmede stimulering van de inzet van de geldstromen uit de particuliere sector van de Gemeenschap en uit andere bronnen voor de ontwikkeling van het toerisme in de LGO. Bijzondere aandacht wordt besteed aan de noodzaak om het toerisme in het sociale, culturele en economische leven van de bevolking te integreren en aan de bescherming van het milieu.
Specifieke activiteiten ter ondersteuning van het toerisme houden in dat op lokaal, regionaal, subregionaal en internationaal niveau passend beleid wordt vastgesteld, aangepast en uitgewerkt. De programma's en projecten voor de ontwikkeling van het toerisme worden op dat beleid gebaseerd, waarbij vier hoofdlijnen worden gevolgd.
a) Benutting van het menselijk potentieel en institutionele opbouw, onder meer inhoudende:
- bijscholing van leidinggevend personeel in specifieke vaardigheden, alsmede permanente educatie op passende niveaus voor de openbare en de particuliere sector met het oog op adequate planning en ontwikkeling;
- oprichting en versterking van centra voor de bevordering van het toerisme;
- onderricht en opleiding van specifieke bevolkingsgroepen en van overheids- en particuliere organisaties die in de toeristische sector actief zijn, met inbegrip van personeel dat werkzaam is in ondersteunende sectoren;
- samenwerking en uitwisseling tussen de LGO onderling en tussen deze landen en gebieden en de ACS-staten op het gebied van opleiding, technische bijstand en institutionele opbouw.
b) Ontwikkeling van producten, onder meer inhoudende:
- identificatie van het toeristische product, ontwikkeling van niet-traditionele en nieuwe toeristische producten, aanpassing van bestaande producten, wat mede de instandhouding en benutting van het cultureel erfgoed en van de ecologische en milieuaspecten, alsmede beheer, bescherming en behoud van flora en fauna, historische, sociale en andere natuurlijke goederen inhoudt, ontwikkeling van ondersteunende diensten;
- stimulering van particuliere investeringen in de toeristische sector van de LGO, in het bijzonder van joint ventures;
- vervaardiging van ambachtelijke voorwerpen van culturele aard voor de toeristische markt.
c) Marktontwikkeling, onder meer inhoudende:
- bijstand ten behoeve van vaststelling en uitvoering van doelstellingen en plannen voor marktontwikkeling op lokaal, subregionaal, regionaal en internationaal niveau;
- ondersteuning van de inspanningen van de LGO om toegang te verkrijgen tot diensten ten behoeve van de toeristische sector, zoals centrale boekingssystemen en systemen voor luchtverkeerscontrole en luchtverkeersveiligheid;
- maatregelen voor en ondersteuning van marketing en promotie in het kader van geïntegreerde projecten en programma's voor marktontwikkeling en maatregelen voor betere marktpenetratie, gericht op de grootste aanbieders van toeristische diensten op zowel traditionele als niet traditionele markten, alsmede specifieke activiteiten als deelname aan gespecialiseerde handelsevenementen, zoals beurzen, en productie van hoogwaardige documentatie, films en ander verkoopbevorderend materiaal.
d) Onderzoek en voorlichting, onder meer inhoudende:
- verbetering van informatiesystemen over het toerisme, alsmede verzameling, analyse, verspreiding en benutting van statistische gegevens;
- beoordeling van de sociaal-economische gevolgen van het toerisme voor de economieën van de LGO, met nadruk op de ontwikkeling van complementariteit met andere sectoren, zoals voedingsindustrie, bouwnijverheid, technologie en beheer, in de LGO en de regio's waar deze zijn gelegen.
Artikel 14
Handelsgerelateerde gebieden
1. In het kader van de ontwikkelingsstrategie van elk LGO draagt de Gemeenschap bij tot versterking van de capaciteit van de LGO ten aanzien van alle handelsgerelateerde gebieden, waar nodig door verbetering en ondersteuning van het institutionele kader.
2. De Gemeenschap werkt samen met de LGO bij de uitvoering van de algemene beginselen van bescherming en bevordering van investeringen.
3. De Gemeenschap bevordert de samenwerking met de LGO met het oog op formulering en ondersteuning, samen met de op mededingingsgebied bevoegde instanties, van doeltreffend mededingingsbeleid, dat gericht is op de geleidelijke bevordering van doeltreffende toepassing van de mededingingsregels door zowel het bedrijfsleven als de overheid. De samenwerking op dit gebied houdt met name in dat steun wordt verleend voor de totstandbrenging en administratieve uitvoering van een passend juridisch kader, waarbij bijzondere aandacht wordt geschonken aan de minst ontwikkelde LGO.
4. De Gemeenschap blijft de samenwerking met de LGO versterken, met name ten aanzien van:
a) formulering van wet- en regelgeving inzake bescherming en handhaving van intellectuele-eigendomsrechten en voorkoming van misbruik van deze rechten door de houders en schending van deze rechten door concurrenten, tot instelling en versterking van territoriale, nationale, regionale en andere instanties; dit houdt mede in dat steun wordt verleend aan regionale instellingen voor intellectuele eigendom die belast zijn met de toepassing en bescherming van deze rechten, onder meer voor de opleiding van het personeel;
b) sluiting van overeenkomsten inzake de bescherming van merken en geografische aanduidingen voor producten van bijzonder belang;
5. De Gemeenschap helpt de LGO bij hun inspanningen op het gebied van normalisatie en certificatie met als oogmerk de totstandbrenging van compatibiliteit tussen de systemen van de Gemeenschap en die van de LGO. De samenwerking heeft in het bijzonder betrekking op:
a) maatregelen ter bevordering van het gebruik van de internationale technische reglementering, normen en overeenstemmingsbeoordelingsprocedures, waaronder specifieke sectorale maatregelen, in overeenstemming met het economisch ontwikkelingsniveau van de LGO;
b) samenwerking op het gebied van beheer en kwaliteitsborging in bepaalde sectoren die voor de LGO van belang zijn;
c) steun voor initiatieven van de LGO voor ontwikkeling van de capaciteit op het gebied van overeenstemmingsbeoordeling, metrologie en normalisatie;
d) ontwikkeling van contacten tussen de instanties van de Gemeenschap en die van de LGO voor overeenstemmingsbeoordeling, metrologie en normalisatie.
6. De Gemeenschap bevordert de samenwerking met de LGO ten aanzien van sanitaire en fytosanitaire maatregelen, teneinde de capaciteit van de openbare en de particuliere sector op dat gebied te versterken.
7. In de geest van de beginselen van Rio bevordert de Gemeenschap de samenwerking met de LGO ter stimulering van de complementariteit van de handelspolitiek en het milieubeleid van de Gemeenschap en van de LGO. Deze samenwerking is in het bijzonder gericht op:
a) invoering van coherent territoriaal, nationaal, regionaal en internationaal beleid;
b) versterking van de controle op de kwaliteit van goederen en diensten in het licht van de bescherming van het milieu;
c) bevordering van milieuvriendelijke productiemethoden in passende sectoren.
8. De Gemeenschap werkt samen met de LGO op het gebied van arbeidsnormen. De samenwerking kan in het bijzonder de volgende terreinen betreffen:
a) uitwisseling van informatie over arbeidswet- en regelgeving;
b) steun voor de formulering van het arbeidsrecht en versterking van de bestaande wetgeving;
c) opleidings- en voorlichtingsprogramma's (gericht op afschaffing van kinderarbeid);
d) handhaving van de arbeidswet- en regelgeving.
9. De Gemeenschap werkt samen met de LGO ten aanzien van consumentenbeleid en bescherming van de gezondheid van consumenten door:
a) versterking van de institutionele en technische capaciteit op dat terrein;
b) invoering van systemen voor vroegtijdige waarschuwing en wederzijdse informatieverstrekking over gevaarlijke producten;
c) uitwisseling van informatie en ervaringen over invoering en werking van systemen voor ex-postmarkttoezicht op producten en over productveiligheid;
d) betere voorlichting aan de consument over prijzen en kenmerken van aangeboden producten en diensten;
e) stimulering van de oprichting van consumentenorganisaties en contacten tussen vertegenwoordigers van consumentenbelangen;
f) verbetering van de compatibiliteit van beleid en systemen voor consumenten;
g) informatie over de uitvoering van wetgeving en bevordering van samenwerking bij onderzoek naar gevaarlijke of oneerlijke handelspraktijken;
h) toepassing van verbodsbepalingen op de uitvoer van goederen en diensten waarvoor in het productieland een verkoopverbod geldt.
10. De Gemeenschap steunt de inspanningen van de openbare en de particuliere sector in de LGO op het gebied van informatietechnologie en telecommunicatie met het oog op:
a) modernisering van telecommunicatie-infrastructuur, gegevenstransmissiediensten, behandeling van verzoeken van op afstand en telematicatoepassingsprojecten;
b) ontwikkeling en verbetering van de diensten en de mankracht die nodig is voor de totstandbrenging van de informatiemaatschappij, en zo goed mogelijke integratie van deze diensten in de regionale context;
c) beter besef van de economische kansen en uitwisseling van ervaring en knowhow;
d) betere informatie voor de gebruikers van deze hulpmiddelen;
e) optimale en duurzame benutting van het potentieel van deze sector;
f) ontwikkeling van het gebruik van communicatie- en informatietechnologie op het gebied van onderwijs, met inbegrip van opleiding op afstand;
g) toename van elektronische handel en economische samenwerking;
h) verbetering en modernisering van gezondheidsnetwerken door de ontwikkeling van betrekkingen tussen ziekenhuizen, het gebruik van afstandsdiagnose en het oprichten van gemeenschappelijke gegevensbanken;
i) ontwikkeling van multimediatoegang tot culturele en toeristische hulpbronnen;
j) verbetering en toename van het gebruik van informatie- en communicatietechnologie in de industrie en met het oog op innovatie.
Artikel 15
Sociale sectoren
De Gemeenschap levert in het kader van de ontwikkelingsstrategieën van elk LGO een bijdrage tot maatregelen voor menselijke en sociale ontwikkeling. Deze samenwerking kan in het bijzonder steun inhouden voor programma's in de hierna genoemde sectoren:
a) versterking van onderwijsbeleid en onderwijsinstellingen (gebouwen en materiaal); taalonderwijs en opleiding van docenten; basisonderwijs; voortgezet onderwijs en beroepsopleiding; hoger onderwijs (met inbegrip van sectorspecifieke onderwijsactiviteiten, zoals landbouwonderwijs).
Wat het onderwijs betreft, moet het accent liggen op uitbreiding van de toegang tot en verbetering van de kwaliteit van het basisonderwijs, door de bouw van nieuwe scholen, de renovatie van bestaande lesruimten en de verstrekking van lesmateriaal, het opleiden van docenten en het verstrekken van studiebeurzen aan minvermogende studenten;
b) Hervormingsactiviteiten op het gebied van de gezondheidszorg, versterking van het volksgezondheidsbeleid en institutionele opbouw; onderwijs, opleiding en onderzoek op medisch gebied, sanitaire infrastructuur; hiv/aids, enz.
Projecten in de sector gezondheidszorg moeten bijdragen tot de verstrekking van eerstelijns- en preventieve zorg, met name gezinsplanning en gezondheidsdiensten voor moeder en kind;
c) bevolkings- en gezinsplanningsbeleid, gezondheidszorg voor moeder en kind; met inbegrip van projecten voor de opleiding en vorming van de nieuwe generatie - dat wil zeggen de kinderen;
d) versterking van effectiviteit van het preventiebeleid ten aanzien van productie en distributie van en handel in alle soorten drugs, verdovende middelen en psychotrope stoffen; preventie en bestrijding van drugsverslaving, met inachtneming van de activiteiten van internationale organen op dit gebied.
De samenwerking heeft betrekking op de volgende aspecten:
i) voorlichting, onderwijs en beleid ter bevordering van de gezondheid en het herstel van drugsverslaafden, met inbegrip van steun voor projecten voor de wederopneming van drugsverslaafden in het arbeidsproces en de samenleving;
ii) maatregelen ter bevordering van alternatieve economische activiteiten, zoals programma's voor de alternatieve ontwikkeling van de gebieden waar de illegale productie van narcoticaplanten plaatsvindt, in combinatie met doeltreffende dwangmaatregelen;
iii) technische, financiële en administratieve bijstand voor het toezicht op de handel in precursoren en formulering van normen die gelijkwaardig zijn aan die welke zijn opgesteld door de Gemeenschap en de betrokken internationale instanties;
iv) technische, financiële en administratieve bijstand voor preventie, behandeling en bestrijding van drugsverslaving;
v) technische bijstand bij, opleiding in en formulering van normen voor de voorkoming van het witwassen van geld, die gelijkwaardig zijn aan die welke zijn opgesteld door de Gemeenschap en andere internationale instanties, met name de voormalige Financial Action Task Force on Money Laundering;
vi) uitwisseling van nuttige informatie voor de uitvoering van de leden 1 tot en met 5;
e) beleid en institutionele opbouw op het gebied van waterbeheer; bescherming van de watervoorraden; afvalbeheer (water dat bestemd is voor gebruik in landbouw en energie wordt behandeld onder die sectoren) enz.
Voor de waterdistributie- en waterzuiveringssector is de doelstelling het verstrekken van diensten in gebieden waar de watervoorziening tekortschiet. Financiering ter verbetering van de toegang tot distributie- en zuiveringsfaciliteiten voor drinkwater draagt rechtstreeks bij tot de ontwikkeling van het menselijk potentieel, namelijk door verbetering van de volksgezondheid, wat leidt tot productiviteitsverhoging bij personen die tot deze diensten nog geen toegang hebben. De nog steeds bestaande noodzaak om de basisvoorzieningen voor water, zuivering en vervoer ten behoeve van de bevolking van zowel de steden als het platteland uit te breiden, moet op milieubewuste wijze gevolg krijgen;
f) de Gemeenschap werkt samen met de LGO ten aanzien van behoud, duurzame exploitatie en beheer van de biologische diversiteit, met inachtneming van het communautaire actieplan inzake biologische diversiteit.
De samenwerking op dit gebied kan betrekking hebben op:
i) ondersteuning van formulering, uitwerking en toepassing van strategieën en actieprogramma's inzake biodiversiteit;
ii) stimulering van de instelling van territoriale, regionale en subregionale mechanismen voor uitwisseling van informatie en follow-up en evaluatie van de uitvoering van het Verdrag inzake biologische diversiteit (VBD)(7);
iii) ontwikkeling en bijwerking van gegevensbanken inzake de biodiversiteit in de LGO;
iv) uitvoering van passende maatregelen betreffende de toegang tot genetische hulpbronnen;
v) bevordering van de totstandkoming van overeenkomsten met de particuliere sector, op voorwaarde dat de economische voordelen van deze overeenkomsten de plaatselijke bevolking daadwerkelijk ten goede komen en dat het gebruik van de genetische hulpbronnen geen afbreuk doet aan de bescherming en instandhouding van de biodiversiteit;
vi) bijstand aan de LGO zodat deze actief kunnen deelnemen aan de formulering van beleid en in voorkomend geval aan de onderhandelingen in het kader van het biodiversiteitsverdrag;
g) projecten en programma's voor volkshuisvesting en geïntegreerde stedelijke ontwikkeling en dergelijke.
Wat de stedelijke ontwikkeling betreft, moet het streven worden geconcentreerd op de aanleg en het herstel van wegen en andere basisinfrastructuur, zoals woningen met lage huren.
Artikel 16
Regionale samenwerking en integratie
De samenwerking dient op doelmatige wijze de verwezenlijking te bevorderen van de doelstellingen en prioriteiten die door de autoriteiten van de LGO zijn vastgesteld in het kader van de regionale en subregionale samenwerking:
1. De regionale samenwerking heeft betrekking op maatregelen waartoe besloten is door:
a) twee of meer landen of gebieden overzee, dan wel alle LGO;
b) een of meer landen of gebieden overzee en een of meer naburige, al dan niet tot de ACS behorende staten;
c) een of meer landen of gebieden overzee en een of meer ACS-staten, alsmede een of meer van de ultraperifere gebieden bedoeld in artikel 299, lid 2, van het Verdrag (Guadeloupe, Frans-Guyana, Martinique, Réunion, Canarische Eilanden, Azoren en Madeira);
d) een aantal regionale organisaties waarvan de LGO deel uitmaken;
e) een of meer landen of gebieden overzee en regionale organisaties waarvan landen of gebieden overzee, ACS-staten of departementen overzee deel uitmaken.
2. In dat verband is de samenwerking gericht op:
a) bevordering van de geleidelijke integratie van de LGO in de wereldeconomie en de regionale economie;
b) intensivering van de economische samenwerking en ontwikkeling, zowel binnen de regio's van de LGO en de ACS-staten als tussen die regio's;
c) bevordering van het vrije verkeer van personen, goederen, diensten, kapitaal, werknemers en technologie;
d) versnelling van de diversifiëring van de economie, alsmede coördinatie en harmonisatie van het regionale en subregionale samenwerkingsbeleid;
e) bevordering en ontwikkeling van het handelsverkeer binnen de LGO en tussen de LGO onderling, alsmede met de ultraperifere gebieden, de ACS-staten en andere derde landen.
3. De samenwerking op het gebied van regionale integratie is gericht op:
a) ontwikkeling en versterking van het vermogen van de instellingen en organisaties voor regionale samenwerking en integratie om deze regionale samenwerking en integratie te stimuleren;
b) stimulering van de deelname van de minst ontwikkelde LGO aan de totstandbrenging van regionale markten en van hun vermogen om deze te benutten;
c) uitvoering van sectoraal hervormingsbeleid op regionaal niveau;
d) liberalisering van het handelsverkeer en het betalingsverkeer;
e) stimulering van grensoverschrijdende investeringen, zowel binnenlandse als buitenlandse, en van andere initiatieven voor regionale of subregionale economische integratie;
f) inachtneming van de netto overgangskosten van de regionale integratie in de begrotingsmiddelen en de betalingsbalans.
4. De regionale samenwerking heeft betrekking op een groot aantal onderwerpen die gemeenschappelijke problemen tot gevolg hebben en die zich lenen voor het benutten van een schaalvoordeel; deze onderwerpen zijn onder andere:
a) infrastructuur (met name vervoers- en communicatie-infrastructuur, alsmede de daarmee verbonden beveiligingsproblematiek) en energie;
b) milieu en waterbeheer;
c) volksgezondheid, onderwijs en opleiding;
d) wetenschappelijk en technisch onderzoek en samenwerking;
e) regionale initiatieven voor de voorbereiding op rampen en de vermindering van de gevolgen daarvan;
f) andere gebieden als wapenbeheersing, drugs, georganiseerde criminaliteit, het witwassen van geld, fraude en corruptie.
5. De samenwerking verleent voorts steun aan projecten en initiatieven in het kader van de interregionale samenwerking, de samenwerking binnen de LGO en de samenwerking tussen de ACS-staten.
Artikel 17
Culturele en sociale samenwerking
De samenwerking draagt bij tot een op de volkeren zelf gerichte, in de cultuur van elk volk gewortelde autonome ontwikkeling van de LGO. De menselijke en culturele dimensie dient in alle sectoren ten volle in aanmerking te worden genomen en in elk ontwikkelingsproject en ontwikkelingsprogramma tot uitdrukking te komen. De samenwerking ondersteunt het beleid van de autoriteiten van de LGO en de maatregelen die deze autoriteiten nemen tot ontplooiing van hun menselijk potentieel, ontwikkeling van hun creatieve vermogen en stimulering van hun culturele identiteit. De samenwerking begunstigt de deelname van de bevolking aan het ontwikkelingsproces.
De samenwerking houdt met name in:
- inachtneming van de culturele en sociale dimensie;
- bevordering van de culturele identiteit en de interculturele dialoog, in het bijzonder ten aanzien van de instandhouding van het culturele erfgoed, de productie en verspreiding van culturele goederen, culturele manifestaties, informatie en communicatie;
- maatregelen om het menselijk potentieel te benutten, in het bijzonder op het gebied van onderwijs en opleiding, wetenschappelijke en technische samenwerking, de rol van de vrouw in het ontwikkelingsproces, volksgezondheid en bestrijding van drugsverslaving, bevolking en demografie.
DERDE DEEL
INSTRUMENTEN VAN DE SAMENWERKING LGO-EG
TITEL I
SAMENWERKING INZAKE ONTWIKKELINGSFINANCIERING
Hoofdstuk 1
Algemene bepalingen
Artikel 18
Doelstellingen
De samenwerking inzake ontwikkelingsfinanciering beoogt, door verstrekking van voldoende financiële middelen en eventueel van passende technische bijstand, het volgende:
a) ondersteunen en stimuleren van de inspanningen van de LGO, teneinde hun sociale, culturele en economische ontwikkeling op duurzame wijze te waarborgen, op basis van wederzijds belang en in een geest van onderlinge afhankelijkheid;
b) bijdragen tot de verbetering van de levensstandaard van de bevolking van de LGO;
c) bevorderen van maatregelen ter stimulering van het eigen initiatief van gemeenschappen, organisaties, groepen en personen en ter bevordering van hun deelname aan planning en uitvoering van ontwikkelingsprogramma's;
d) ertoe bijdragen dat de bevolking zoveel mogelijk in de baten van de ontwikkeling deelt met het oog op de bestrijding van de armoede;
e) bijdragen tot de ontwikkeling van het vermogen van de LGO tot innovatie, aanpassing en omzetting van plaatselijke technologieën en beheersing van passende nieuwe technologieën;
f) ondersteunen van de inspanningen van de LGO met het oog op economische diversifiëring, onder andere door bij te dragen tot exploratie, instandhouding, verwerking en duurzame exploitatie van hun natuurlijke rijkdommen;
g) ondersteunen en bevorderen van de optimale ontwikkeling van het menselijk potentieel in de LGO;
h) bevorderen van de groei van de geldstromen naar de LGO, mits die aan de veranderende behoeften van de LGO beantwoorden, en ondersteunen van hun inspanningen, teneinde de internationale samenwerking ten behoeve van hun ontwikkeling te harmoniseren door medefinanciering met andere financieringsinstellingen of met derden;
i) stimuleren van directe particuliere investeringen in de LGO, ondersteunen van de ontwikkeling van een gezonde, bloeiende en dynamische particuliere sector in de LGO en bevorderen van particuliere lokale, nationale en buitenlandse investeringen in de productiesectoren van de LGO;
j) stimuleren van regionale samenwerking, solidariteit en integratie in de LGO onderling en tussen de LGO en de ACS-staten;
k) mogelijk maken meer evenwichtige sociaal-economische betrekkingen en een betere verstandhouding tot stand te brengen tussen de LGO, de ACS-staten, de lidstaten en de verdere wereld in het vooruitzicht van sterkere integratie van de LGO in de wereldeconomie;
l) verstrekken van noodhulp aan landen of gebieden overzee die als gevolg van natuurrampen of andere, in uitwerking vergelijkbare, buitengewone omstandigheden te kampen hebben met ernstige economische en sociale problemen van uitzonderlijke aard;
m) de minst ontwikkelde LGO helpen de specifieke moeilijkheden die hun ontwikkelingsinspanningen belemmeren, te overwinnen.
Artikel 19
Beginselen
1. De samenwerking inzake ontwikkelingsfinanciering is gebaseerd op partnerschap, complementariteit en subsidiariteit.
a) De samenwerking wordt uitgevoerd overeenkomstig de uit hoofde van artikel 4 van dit besluit vastgestelde associatie- en ontwikkelingsstrategieën, met inachtneming van de onderscheiden geografische, sociale en culturele kenmerken van de LGO, alsook van hun bijzondere mogelijkheden.
b) De middelen worden op voorspelbare en regelmatige basis verstrekt.
c) De samenwerking is flexibel van aard en wordt aan de situatie van elk LGO aangepast.
2. De lidstaten zorgen er in samenwerking met de Commissie voor dat de financiële middelen van de Gemeenschap volgens het beginsel van goed financieel beheer worden gebruikt.
3. In het kader van de partnerschapsaanpak worden de maatregelen van de Gemeenschap vastgesteld in nauw overleg tussen de Commissie, de betrokken LGO-autoriteiten en de lidstaten waartoe de LGO behoren; bij dit partnerschap worden de institutionele, juridische en financiële bevoegdheden van elk van de partners volledig in acht genomen.
4. De bijdragen van de Gemeenschap en de lidstaten vullen elkaar aan, onverminderd artikel 25, lid 1, tweede alinea.
5. Overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel worden de maatregelen uitgevoerd onder verantwoordelijkheid van de autoriteiten van de betrokken LGO, onverminderd de bevoegdheden van de Commissie die strekken tot het gebruik van communautaire middelen volgens het beginsel van goed financieel beheer.
Artikel 20
Enkelvoudig programmeringsdocument
1. Overeenkomstig artikel 4 werken de autoriteiten van de LGO, de Commissie en de lidstaten waartoe de LGO behoren, in partnerschap de strategie en de prioritaire doelstellingen uit die de basis moeten vormen voor het EPD.
2. De autoriteiten van de LGO zijn verantwoordelijk voor:
a) het bepalen van hun prioriteiten waarop de samenwerking gebaseerd moet zijn;
b) identificatie van projecten en programma's en vaststelling van flankerende maatregelen ter verhoging van de duurzaamheid en de levensvatbaarheid van de te ondernemen activiteiten, zulks in het kader van een sectorale programmering;
c) opstelling van de dossiers voor projecten en programma's;
d) voorbereiding van aanbestedingen, onderhandelingen en gunning van opdrachten;
e) uitvoering en beheer van projecten en programma's;
f) onderhoud van projecten en programma's en toezicht op de levensvatbaarheid ervan.
3. De bevoegde autoriteiten van de LGO en de Commissie zijn gezamenlijk verantwoordelijk voor:
a) vaststelling van het EPD;
b) waarborging van deelneming onder gelijke voorwaarden aan aanbestedingen en toegang tot opdrachten;
c) bijhouden en evalueren van het effect en de resultaten van projecten en programma's;
d) toezien op adequate, snelle en doeltreffende uitvoering van projecten en programma's.
4. De Commissie wordt belast met het nemen van het financieringsbesluit voor de algemene toewijzing voor het EPD volgens de procedure van artikel 24.
5. Tenzij in dit besluit anders is bepaald, wordt ieder besluit dat de goedkeuring door een van de partijen bij de associatie behoeft, goedgekeurd of geacht te zijn goedgekeurd binnen zes maanden na de kennisgeving door de andere partij.
Artikel 21
Toepassingsgebied
In het kader van de door het betrokken LGO vastgestelde strategie en doelstellingen op territoriaal of regionaal niveau, wordt financiële steun verleend aan maatregelen die bijdragen tot de verwezenlijking van de doelstellingen die bij dit besluit zijn vastgesteld.
Het toepassingsgebied kan onder meer steun voor de volgende maatregelen omvatten:
a) sectoraal beleid en sectorale hervormingen, alsmede daarmee samenhangende projecten;
b) institutionele opbouw, capaciteitsopbouw en integratie van de milieuaspecten;
c) programma's voor technische samenwerking;
d) humanitaire hulp en spoedhulp;
e) aanvullende steun bij fluctuerende begrotingsopbrengsten uit de export van producten en diensten.
Artikel 22
Begunstigden
1. Voor financiële steun uit hoofde van dit besluit komen de volgende entiteiten en organisaties in aanmerking:
a) de LGO;
b) regionale of interstatelijke lichamen waarvan een of meer landen of gebieden overzee deel uitmaken en die door de bevoegde autoriteiten van deze landen of gebieden overzee zijn gemachtigd;
c) gezamenlijke lichamen die door de Gemeenschap en de LGO zijn ingesteld om bepaalde specifieke doelstellingen te verwezenlijken.
2. Met instemming van de bevoegde autoriteiten van de betrokken landen of gebieden overzee komen eveneens voor financiële steun in aanmerking:
a) lokale, nationale en/of regionale overheids- of semi-overheidslichamen, lokale gemeenschappen van de LGO en met name financiële instellingen en ontwikkelingsbanken;
b) ondernemingen en vennootschappen van de LGO en van regionale groeperingen;
c) ondernemingen uit een lidstaat, om deze in aanvulling op hun eigen bijdrage in staat te stellen productieve projecten uit te voeren op het grondgebied van een LGO;
d) financiële tussenpersonen uit de LGO of uit de Gemeenschap die particuliere investeringen in de LGO bevorderen en financieren;
e) gedecentraliseerde samenwerkingsactoren en andere niet-overheidsactoren van de LGO en de Gemeenschap, om deze in staat te stellen in het kader van de in artikel 29 bedoelde gedecentraliseerde samenwerking in de LGO economische, culturele, sociale en educatieve projecten en programma's op te zetten.
Artikel 23
Programmering en uitvoering
In de loop van de twaalf maanden volgende op de inwerkingtreding stelt de Commissie volgens de procedure van artikel 24 en in samenwerking met de LGO overeenkomstig artikel 7 de voor de uitvoering van dit deel van het besluit en van de bijlagen II A tot en met D noodzakelijke maatregelen vast.
Zij geeft haar volledige steun voor het gebruik door de LGO van de in dit besluit bepaalde instrumenten, inzonderheid de handels- en financiële bepalingen, door binnen twaalf maanden na de inwerkingtreding ervan in de nodige richtsnoeren en informatie te voorzien.
Deze maatregelen houden met name in:
a) de procedures voor het opstellen van het EPD en de essentiële elementen daarvan;
b) de procedures en criteria voor toezicht, audit, evaluatie ex ante, tussentijds en ex post, en voor de herziening van het EPD en de uitvoering ervan, onder andere waar het de deelname van de Commissie aan deze activiteiten betreft;
c) het opstellen van de periodieke of andere vast te stellen verslagen;
d) nadere regels voor de financiële correcties als bedoeld in artikel 32.
De financiële en boekhoudingsprocedures worden vastgesteld in het Financieel Reglement van het negende EOF.
Artikel 24
Comité van het EOF - LGO
1. De Commissie wordt waar nodig bijgestaan door het comité dat is ingesteld bij het Intern Akkoord.
2. Bij de uitoefening van de bevoegdheden die bij dit besluit zijn toegekend, draagt het comité de naam "Comité van het EOF - LGO". Het reglement van orde van het bij het Intern akkoord ingestelde comité is van toepassing op het Comité van het EOF - LGO.
3. Het Comité van het EOF - LGO concentreert zich bij zijn werkzaamheden op de inhoudelijke punten van de ontwikkelingssamenwerking op het niveau van LGO en regio's. Ter bevordering van de coherentie, coördinatie en complementariteit oefent het comité toezicht uit op de uitvoering van de EPD's.
4. Het Comité van het EOF - LGO brengt advies uit over:
a) ontwerp-EPD's en eventuele wijzigingen daarvan;
b) de noodzakelijke maatregelen voor de uitvoering van dit onderdeel van het besluit en van de bijlagen II A tot en met II D.
5. De vertegenwoordiger van de Commissie legt het comité een ontwerp van de te nemen maatregelen voor. Het comité brengt binnen een door de voorzitter vast te stellen termijn advies over dit ontwerp uit. Het comité spreekt zich uit met de meerderheid van stemmen die in artikel 21, lid 4, van het Intern Akkoord is voorgeschreven. De stemmen van de vertegenwoordigers van de lidstaten in het comité worden gewogen overeenkomstig genoemd artikel. De voorzitter neemt niet aan de stemming deel.
6. De Commissie stelt maatregelen vast die onmiddellijk van toepassing zijn. Indien de vastgestelde maatregelen echter niet in overeenstemming zijn met het advies van het Comité, worden zij onverwijld door de Commissie ter kennis van de Raad gebracht. In dat geval kan de Commissie de toepassing van de maatregelen waartoe is besloten, uitstellen voor een termijn van ten hoogste drie maanden na de datum van de kennisgeving.
7. De Raad kan met gekwalificeerde meerderheid van stemmen, overeenkomstig de weging bedoeld in lid 5, binnen de in lid 6 genoemde termijn een andersluidend besluit nemen.
8. De Commissie licht het comité in over de follow-up, de evaluatie en de audit van de EPD's.
Hoofdstuk 2
Middelen die de LGO ter beschikking worden gesteld
Artikel 25
Financiële steun
1. Het totale bedrag van de financiële steun van de Gemeenschap voor de doelstellingen vermeld in deze titel onder hoofdstuk 1, de verdeling daarvan, de voorwaarden en de regelingen voor de financiering en voor het gebruik voor de periode 2000-2007, zijn vermeld in de bijlagen II A tot en met II D en in hoofdstuk 3, onverminderd de door de Commissie vast te stellen maatregelen als bedoeld in artikel 24.
De financiële steun uit hoofde van dit besluit kan zich uitstrekken tot het totaal van de lokale en externe uitgaven voor projecten en programma's, met inbegrip van de financiering van terugkerende kosten.
2. De LGO komen bovendien in aanmerking voor financiering uit hoofde van de verordeningen inzake steun aan ontwikkelingslanden genoemd in bijlage II E en de communautaire programma's genoemd in bijlage II F.
Hoofdstuk 3
Steun voor investeringen van de particuliere sector
Artikel 26
Bevordering van investeringen
De bevoegde autoriteiten van de LGO, de lidstaten en de Gemeenschap erkennen het belang van particuliere investeringen voor de bevordering van hun ontwikkelingssamenwerking en de noodzaak maatregelen te treffen om deze investeringen te stimuleren en te beschermen. Daartoe ondernemen zij het volgende:
a) zij nemen maatregelen, teneinde particuliere investeerders die zich naar de doelstellingen en de prioriteiten van de ontwikkelingssamenwerking tussen de LGO en de EG, alsmede naar de vigerende wetten en voorschriften voegen, aan te moedigen aan hun ontwikkelingsinspanningen deel te nemen;
b) zij behandelen die investeerders op rechtvaardige en billijke wijze;
c) zij treffen maatregelen en stellen bepalingen vast die geëigend zijn om een voorspelbaar en veilig investeringsklimaat te scheppen en in stand te houden en sluiten overeenkomsten om in dit klimaat verbetering te brengen;
d) zij dragen zorg voor een doeltreffende samenwerking tussen de economische subjecten van de LGO onderling, alsmede tussen de economische subjecten van de LGO en die van de Gemeenschap, teneinde kapitaalstromen, bekwaamheden op het gebied van het beheer, technologieën en andere vormen van knowhow te bevorderen;
e) zij bevorderen de groei van het particuliere kapitaalverkeer tussen de Gemeenschap en de LGO door, in het bijzonder, bij te dragen tot de opheffing van hinderpalen die de toegang van de LGO tot de internationale kapitaalmarkten, waaronder die van de Gemeenschap, blokkeren;
f) zij scheppen een gunstig klimaat voor de ontwikkeling van de financiële instellingen en de aantrekking van de voor de kapitaalvorming en de ontwikkeling van de ondernemingsgeest onontbeerlijke middelen;
g) zij stimuleren de ontwikkeling van ondernemingen door maatregelen te treffen ter verbetering van het ondernemingsklimaat, inzonderheid maatregelen om een juridisch, administratief en financieel kader te scheppen waardoor een dynamische particuliere sector, met ondernemingen aan de basis daarvan, kan ontstaan en uitgroeien;
h) zij vergroten de mogelijkheden van de plaatselijke instellingen van de LGO om diensten aan te bieden waardoor de lokale deelneming aan de industriële en commerciële activiteit kan groeien.
Artikel 27
Financiering en ondersteuning van investeringen
In het kader van de samenwerking worden financiële middelen voor de lange termijn ter beschikking gesteld, teneinde een bijdrage te leveren aan de bevordering van de groei van de particuliere sector en daarvoor nationale en buitenlandse kapitaalmiddelen aan te trekken. Daartoe dienen in het kader van de samenwerking voorzieningen te worden getroffen voor:
a) niet-terugvorderbare steun ten behoeve van financiële en technische bijstand ter ondersteuning van de ontwikkeling van het menselijk potentieel, de ontwikkeling van de institutionele capaciteit en andere vormen van institutionele steun die verband houden met een specifieke investering; maatregelen ter verbetering van het concurrentievermogen van het bedrijfsleven en ter versterking van de bekwaamheden van de financiële en niet-financiële particuliere tussenpersonen; vereenvoudiging en stimulering van investeringen en activiteiten ter verbetering van het concurrentievermogen;
b) advies ten behoeve van het scheppen van een gunstig investeringsklimaat en een informatiebasis om kapitaalstromen te leiden en te stimuleren;
c) terugvorderbare steun gefinancierd door de in bijlage II C bedoelde investeringsfaciliteit;
d) leningen uit de eigen middelen van de EIB.
De voorwaarden die van toepassing zijn op de investeringsfaciliteit en de bovengenoemde leningen zijn opgenomen in respectievelijk bijlage II B en bijlage II C.
Hoofdstuk 4
Aanvullende steun bij fluctuerende exportopbrengsten
Artikel 28
Aanvullende steun
1. Binnen het budget wordt de in bijlage II A bedoelde aanvullende steun toegekend met het oog op terugdringing van de exportopbrengsten, met name voor de landbouw en de mijnbouw, die de verwezenlijking van de ontwikkelingsdoelstellingen van de LGO in gevaar kunnen brengen.
2. De in gevallen van kortetermijnfluctuaties van de exportopbrengsten te verlenen steun heeft ten doel het veiligstellen van macro-economische en sectorale hervormingen en beleid op gebieden die door de terugval van de opbrengsten gevaar lopen, en het reduceren van de negatieve effecten van instabiliteit van de exportopbrengsten uit met name landbouw- en mijnbouwproducten.
3. De afhankelijkheid van de economieën van de LGO van de export, met name die van landbouw- en mijnbouwproducten, moet in aanmerking worden genomen bij de toewijzing van middelen als bedoeld in bijlage II A. In dit verband wordt de minst ontwikkelde LGO de meest gunstige behandeling verleend.
4. Op de verstrekking van de aanvullende middelen zijn de specifieke procedures van toepassing van het steunmechanisme dat in bijlage II D is omschreven.
5. De Gemeenschap verleent tevens steun voor marktconforme verzekeringsregelingen die bestemd zijn voor LGO die zich tegen de risico's van fluctuaties op het gebied van exportopbrengsten wensen te beschermen.
Hoofdstuk 5
Steun voor andere actoren van de samenwerking
Artikel 29
Doelstellingen en financiering
1. Teneinde tegemoet te komen aan de ontwikkelingsbehoeften van de lokale gemeenschappen, en om alle actoren van de gedecentraliseerde ontwikkeling die een bijdrage kunnen leveren aan de autonome ontwikkeling van de LGO aan te moedigen initiatieven te ontplooien, steunt de samenwerking tussen de LGO en de Europese Gemeenschap, binnen de door de betrokken LGO en de met hen verbonden lidstaten te bepalen grenzen, dergelijke ontwikkelingsactiviteiten, in het kader van de bepalingen van het EPD.
2. In dit verband wordt financiële steun verleend voor gedecentraliseerde projecten en microprojecten, overeenkomstig het hierna bepaalde.
a) De samenwerkingspartners die krachtens dit hoofstuk financiële steun kunnen verkrijgen, zijn de actoren van de gedecentraliseerde samenwerking uit de Gemeenschap, de LGO of andere ontwikkelingslanden, te weten: plaatselijke besturen, niet-gouvernementele organisaties, beroepsverenigingen en plaatselijke initiatiefgroepen, coöperaties, vakbonden, vrouwen- en jongerenorganisaties, instellingen voor onderwijs en onderzoek, kerken en alle andere niet-gouvernementele verenigingen die hun steentje kunnen bijdragen tot de ontwikkeling.
Dankzij deze vorm van samenwerking kunnen vaardigheden, innoverende maatregelen en middelen van de actoren van de gedecentraliseerde samenwerking in dienst worden gesteld van de ontwikkeling van de LGO. Bij de steunverlening wordt in het bijzonder rekening gehouden met gezamenlijk optreden van de Gemeenschap, de LGO en andere ontwikkelingslanden.
b) Microprojecten op lokaal niveau moeten in economisch en sociaal opzicht een weerslag hebben op het leven van de bevolking, aan een aan de dag getreden en geconstateerde prioritaire behoefte beantwoorden en op initiatief en met actieve deelneming van de begunstigde lokale gemeenschap worden uitgevoerd.
3. De projecten of programma's die onder deze vorm van samenwerking vallen kunnen een middel zijn om specifieke doelstellingen van het EPD of van initiatieven van lokale gemeenschappen of actoren van de gedecentraliseerde samenwerking te verwezenlijken.
4. De overeenkomstig dit hoofdstuk verleende steun moet aanvullend of, zo nodig, complementair zijn ten aanzien van het bepaalde in bijlage II E.
5. De microprojecten en de gedecentraliseerde samenwerking worden mede gefinancierd door middel van niet-terugvorderbare hulp, waarvan de bijdrage in beginsel niet meer mag bedragen dan drie vierde van de totale kosten van ieder project. Het resterende gedeelte wordt als volgt gefinancierd:
a) voor microprojecten: door de betrokken lokale gemeenschap, die, afhankelijk van haar mogelijkheden, bijdragen levert in natura, in de vorm van dienstverlening of in contant geld;
b) voor de gedecentraliseerde samenwerking: door de actoren van de gedecentraliseerde samenwerking, mits de door hen ingebrachte financiële, technische, materiële en andere middelen als regel niet minder bedragen dan 25 % van de geraamde kosten van het project of programma;
c) in uitzonderlijke gevallen (zowel voor microprojecten als voor de gedecentraliseerde samenwerking): door de autoriteiten van het betrokken LGO, hetzij in de vorm van een financiële bijdrage, hetzij door het ter beschikking stellen van publieke voorzieningen of de verlening van diensten.
De procedures die gelden voor in het kader van de microprojecten of de gedecentraliseerde samenwerking gefinancierde projecten en programma's zijn die welke zijn vastgesteld door dit besluit, met name in het kader van de bepalingen voor de uitvoering van het EPD.
Hoofdstuk 6
Steun voor humanitaire hulp en spoedhulp
Artikel 30
Doelstellingen en middelen
1. Humanitaire hulp en spoedhulp worden verleend aan de bevolking van landen of gebieden overzee die geconfronteerd worden met ernstige economische en sociale problemen van uitzonderlijke aard, die het gevolg zijn van natuurrampen of buitengewone omstandigheden met vergelijkbare gevolgen. Deze humanitaire hulp en spoedhulp worden verleend zo lang als noodzakelijk is om de urgente problemen die het gevolg zijn van dergelijke omstandigheden op te lossen.
Bij de verlening van humanitaire hulp en spoedhulp wordt uitsluitend uitgegaan van de behoeften en belangen van de slachtoffers van dergelijke rampen.
2. Humanitaire hulp en spoedhulp hebben ten doel:
a) het redden van mensenlevens tijdens en onmiddellijk na crisissituaties veroorzaakt door natuurrampen of buitengewone omstandigheden met vergelijkbare gevolgen;
b) bij te dragen tot de financiering en verzending van humanitaire hulp en de directe toegang daartoe van degenen voor wie deze bestemd is, met gebruikmaking van alle beschikbare logistieke middelen;
c) maatregelen voor snel herstel en wederopbouw, teneinde in een zo kort mogelijk tijdsbestek de voorwaarden te scheppen voor integratie of herintegratie van de betrokken bevolkingsgroepen;
d) te voorzien in de behoeften die zijn ontstaan door de verplaatsing van personen (vluchtelingen, ontheemden en repatrianten) als gevolg van rampen van natuurlijke of menselijke oorsprong, teneinde zo lang als noodzakelijk is te voorzien in alle behoeften van vluchtelingen en ontheemden (ongeacht hun verblijfplaats) en hun vrijwillige terugkeer te vergemakkelijken;
e) de LGO te helpen mechanismen op te zetten of te verbeteren voor rampenpreventie en voorbereiding op natuurrampen, met inbegrip van systemen voor vroegtijdige waarschuwing, om de gevolgen van dergelijke rampen te reduceren.
3. Dezelfde steun als hierboven wordt bedoeld kan worden verleend aan de landen of gebieden overzee die vluchtelingen of repatrianten opvangen, teneinde te voorzien in dringende behoeften waarin niet is voorzien door de spoedhulp.
4. De in dit artikel bedoelde steun wordt gefinancierd uit de begroting van de Gemeenschap. In uitzonderlijke gevallen kan de steun echter, behalve door de betrokken begrotingslijn, tevens worden gefinancierd uit de toewijzingen opgenomen in bijlage II A.
5. Acties op het gebied van humanitaire hulp en spoedhulp worden uitgevoerd, op verzoek van het LGO dat is getroffen door een crisissituatie, door de Commissie, door de lidstaat waarmee het LGO is verbonden, door internationale organisaties of door lokale dan wel internationale niet-gouvernementele organisaties. Beheer en uitvoering van deze steun geschieden volgens procedures die soepel, snel en effectief ingrijpen mogelijk maken. De Commissie stelt de nodige bepalingen vast voor de toepassing van deze beginselen.
Hoofdstuk 7
Uitvoeringsprocedures
Artikel 31
Technische bijstand
1. Op initiatief of voor rekening van de Commissie kunnen studies of maatregelen op het gebied van technische bijstand worden gefinancierd om te zorgen voor de voorbereiding, het toezicht, de evaluatie en de controle die noodzakelijk zijn voor de uitvoering van dit besluit.
Deze studies of maatregelen op het gebied van technische bijstand worden gefinancierd uit de algemene niet-terugvorderbare toewijzing.
2. Op initiatief van het LGO kunnen, na goedkeuring door de Commissie, studies of maatregelen op het gebied van technische bijstand worden gefinancierd voor de uitvoering van de in het EPD opgenomen maatregelen.
Deze studies of maatregelen op het gebied van technische bijstand worden gefinancierd uit het bedrag dat is toegewezen voor het betreffende LGO.
Artikel 32
Financiële controle
1. In eerste instantie is het betrokken LGO verantwoordelijk voor de financiële controle van de maatregelen. Deze controle wordt in voorkomend geval uitgevoerd in coördinatie met de lidstaat waarmee het LGO is verbonden, overeenkomstig de toepasselijke nationale voorschriften.
2. De Commissie is verantwoordelijk voor:
a) de uitoefening van controle in het betrokken LGO op de aanwezigheid en de goede werking van systemen voor beheer en controle, zodat de communautaire middelen volgens de regels en doeltreffend worden gebruikt;
b) bij onregelmatigheden: verzending van aanbevelingen of verzoeken om corrigerende maatregelen, teneinde tekortkomingen op beheersniveau te verhelpen of de onregelmatigheden te corrigeren.
3. Op basis van administratieve regelingen werken de Commissie, het LGO en de lidstaat waartoe dit behoort, samen tijdens jaarlijkse of tweejaarlijkse bijeenkomsten om de programma's, de methodologie en de uitvoering van de te verrichten controles te coördineren.
4. Financiële correcties
a) in eerste instantie is het LGO verantwoordelijk voor vervolging van onregelmatigheden en voor financiële correctie;
b) indien het betrokken LGO echter in gebreke blijft, doet de Commissie, bij het uitblijven van correctie door het betrokken LGO, en indien een bijeenkomst tot schikking niet tot een resultaat leidt, het nodige om het saldo van de algemene toewijzing dat overeenstemt met het financieringsbesluit van het EPD te reduceren of geheel dan wel gedeeltelijk te schrappen.
Hoofdstuk 8
Overgang van eerdere Europese ontwikkelingsfondsen naar het negende EOF
Artikel 33
Uitvoering van eerdere Europese ontwikkelingsfondsen (EOF's) en overgangsfase
1. Betalingsverplichtingen die vóór de inwerkingtreding van dit besluit zijn aangegaan op grond van het zesde, het zevende of het achtste EOF, worden uitgevoerd overeenkomstig de voorschiften voor het desbetreffende EOF.
Financiële middelen die voor de inwerkingtreding van dit besluit aan de LGO zijn toegekend op grond van het zesde, het zevende en het achtste EOF blijven van kracht. Die middelen zullen gebruikt blijven worden overeenkomstig de desbetreffende bepalingen van Besluit 91/482/EEG, dat te dien einde ook van toepassing blijft tot de inwerkingtreding van het Intern Akkoord betreffende het negende EOF.
Gedurende een overgangsperiode, lopende tot en met 31 december van het tweede jaar volgende op het jaar van inwerkingtreding van dit besluit of, indien dit later is, van het Intern Akkoord, blijven de personen die belast zijn met het beheer en de uitvoering van de middelen van het Europees Ontwikkelingsfonds (EOF), dat wil zeggen de hoofdordonnateur van het EOF, de ordonnateur van het LGO en het hoofd van de delegatie van de Commissie, verantwoordelijk voor de taken van beheer en uitvoering die hen zijn toegewezen krachtens Besluit 91/482/EG van de Raad.
2. Alle op de datum van inwerkingtreding van het Intern Akkoord betreffende het negende EOF resterende middelen van eerdere EOF's en bedragen die op een latere datum worden vrijgemaakt van in het kader van deze fondsen lopende projecten, worden overgedragen naar het negende EOF en gebruikt overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgesteld in dit besluit.
Voor alle aldus naar het negende EOF overgedragen middelen die voordien waren toegewezen aan het indicatieve programma van een LGO of ten behoeve van regionale samenwerking, blijft deze toewijzing van kracht.
Alle andere, niet aan een indicatief programma toegewezen resterende middelen, worden bestemd voor de niet toegewezen middelen van het negende EOF. Het totale bedrag voor dit besluit, aangevuld met de overgedragen resterende middelen van eerdere EOF's, dekt de periode 2001-2007. Deze bepaling is met name van toepassing op de resterende middelen van de totale bedragen bedoeld in de artikelen 118 en 142 van Besluit 91/482/EEG voor respectievelijk de stabilisatie van de exportopbrengsten uit basisproducten (Stabex) en de speciale financieringsfaciliteit Sysmin.
TITEL II
ECONOMISCHE EN HANDELSSAMENWERKING
Artikel 34
Doelstelling
1. Het doel van de economische en handelssamenwerking is de economische en sociale ontwikkeling van de LGO, onder andere door de vestiging van nauwe economische betrekkingen tussen de LGO en de Gemeenschap in haar geheel.
De uitvoering van deze samenwerking dient te geschieden in overeenstemming met de doelstellingen van de overige beleidsvormen van de Gemeenschap.
2. Voorts zal de Gemeenschap de daadwerkelijke integratie van de LGO in de wereldeconomie en de ontwikkeling van hun handel in goederen en diensten op de regionale en wereldmarkten steunen.
Hoofdstuk 1
Regelingen voor de handel in goederen
Artikel 35
Vrije toegang voor producten van oorsprong
1. Producten van oorsprong uit de LGO mogen vrij van invoerrechten in de Gemeenschap worden ingevoerd.
2. Het begrip "producten van oorsprong" en de desbetreffende methoden van administratieve samenwerking worden beschreven in bijlage III.
Artikel 36
Overlading van niet van oorsprong zijnde producten in het vrije verkeer in een land of gebied overzee
1. Producten die niet van oorsprong uit de LGO zijn en die zich in het vrije verkeer in een LGO bevinden en in ongewijzigde toestand worden heruitgevoerd naar de Gemeenschap, worden in de Gemeenschap toegelaten met vrijstelling van douanerechten en heffingen van gelijke werking op voorwaarde dat:
a) daarvoor in het betrokken LGO douanerechten of heffingen van gelijke werking zijn betaald, die gelijk zijn aan of hoger dan de douanerechten die in de Gemeenschap gelden bij invoer van deze zelfde producten van oorsprong uit derde landen waarop de clausule van de meestbegunstigde natie wordt toegepast,
b) daarop geen vrijstelling of restitutie, geheel of gedeeltelijk, van douanerechten of heffingen van gelijke werking is toegepast, onverminderd het bepaalde in lid 2,
c) zij vergezeld gaan van een uitvoercertificaat.
2. Teneinde rekening te houden met de [extra] vervoerskosten ingevolge de perifere ligging van het LGO, kunnen financiële steunmaatregelen van LGO-autoriteiten ten behoeve van gebruikers van de overladingsprocedure door de Commissie met het oog op de doelstellingen van deze titel worden goedgekeurd indien deze geen afbreuk doen aan lid 1, mits de bevoegde autoriteiten van het betrokken LGO daartoe een met redenen omkleed verzoek indienen.
Deze steun dient ook voor de normaal met de bevordering en het beheer van de overladingsprocedure gepaard gaande kosten.
De steun mag niet meer bedragen dan een maximumbedrag dat door de Commissie naargelang van de nettohoeveelheid geëxporteerde materialen wordt vastgesteld.
De LGO-autoriteiten kunnen vertegenwoordigingen naar de Commissie afvaardigen teneinde nadere informatie te verstrekken ter staving van hun schriftelijk verzoek.
Indien de LGO-autoriteiten daarom verzoeken, wordt een partnerschapswerkgroep als bedoeld in artikel 4, lid 3, bijeengeroepen om een oplossing te zoeken voor gelijk welk probleem ingevolge het beheer van de overladingsprocedure.
3. De leden 1 en 2 zijn niet van toepassing op:
a) landbouwproducten in bijlage I van het Verdrag en producten die vallen onder Verordening (EG) nr. 3448/93 van de Raad van 6 december 1993 tot vaststelling van de handelsregeling voor bepaalde, door verwerking van landbouwproducten verkregen goederen(8) met uitzondering van, met ingang van 1 februari 2002 en op voorwaarde van de aanneming, door de Commissie, van de nodige uitvoeringsregelingen, voor visserijproducten:
A) vallende onder GN-codes 0303 31 10 00, 0304 20 95 10 en 0306 13 10 verscheept via Groenland met een jaarlijkse hoeveelheid tot 10000 ton, en
B) vallende onder GN-codes 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90 verscheept via Saint-Pierre-et-Miquelon met een jaarlijkse ho3eveelheid tot 2000 ton.
b) producten waarvoor bij invoer in de Gemeenschap kwantitatieve beperkingen, begrenzingen, of antidumpingrechten gelden.
4. De voorwaarden voor toelating in de Gemeenschap van producten die niet van oorsprong uit de LGO zijn en die zich in een LGO in het vrije verkeer bevinden, alsmede de desbetreffende methoden van administratieve samenwerking, worden beschreven in bijlage IV.
Artikel 37
Comité
1. Indien artikel 36 van toepassing is wordt de Commissie bijgestaan door een comité.
2. De artikelen 3 en 7 van Besluit 1999/468/EG zijn op de activiteiten van het comité van toepassing.
3. Het comité stelt zijn reglement van orde vast.
Artikel 38
Kwantitatieve beperkingen en maatregelen van gelijke werking; verbodsbepalingen
1. De Gemeenschap past bij de invoer van producten van oorsprong uit de LGO geen kwantitatieve beperkingen of maatregelen van gelijke werking toe.
2. Het bepaalde in lid 1 vormt geen beletsel voor verbodsbepalingen of beperkingen van invoer, uitvoer of doorvoer, die rechtvaardiging vinden in de bescherming van de openbare zedelijkheid, de openbare orde, de bescherming van de gezondheid en van het leven van personen en dieren, het behoud van planten, de bescherming van nationaal cultuurgoed van artistieke, historische of archeologische waarde, het behoud van niet-duurzame natuurlijke hulpbronnen of de bescherming van de industriële en commerciële eigendom.
Deze verbodsbepalingen of beperkingen mogen in geen geval een middel tot willekeurige discriminatie of een verkapte beperking van de handel in het algemeen vormen.
Artikel 39
Afvalstoffen
1. De overbrenging van afvalstoffen tussen de lidstaten en de LGO wordt gecontroleerd overeenkomstig het internationale en het communautaire recht. De Gemeenschap steunt de totstandkoming en ontwikkeling van doeltreffende internationale samenwerking op dit gebied ter bescherming van het milieu en de volksgezondheid.
2. De Gemeenschap verbiedt elke rechtstreekse of onrechtstreekse uitvoer van deze afvalstoffen naar de LGO, met uitzondering van de uitvoer van ongevaarlijke afvalstoffen die bestemd zijn voor opwerkingsoperaties, terwijl de autoriteiten van de LGO terzelfder tijd de rechtstreekse of onrechtstreekse invoer in hun land van deze, uit de Gemeenschap of enig ander land afkomstige afvalstoffen verbieden, onverminderd de specifieke internationale verplichtingen die terzake in de bevoegde internationale forums zijn aangegaan of in de toekomst zullen worden aangegaan.
3. Ten aanzien van de Gemeenschap is Verordening (EEG) nr. 259/93 van 1 februari 1993 betreffende toezicht en controle op de overbrenging van afvalstoffen binnen, naar en uit de Europese Gemeenschap(9) van toepassing.
4. In de LGO die ten gevolge van hun grondwettelijke status geen partij zijn bij het Verdrag van Bazel(10), zorgen de relevante autoriteiten ervoor dat de noodzakelijke interne wetgeving en administratieve voorschriften voor de tenuitvoerlegging van deze verplichting worden aangenomen.
5. Daarnaast bevorderen de betrokken lidstaten dat de LGO's de noodzakelijke interne wetgeving en administratieve voorschriften aannemen voor de tenuitvoerlegging van:
a) Verordening (EEG) nr. 259/93:
i) artikel 13 voor wat de overbrenging van afvalstoffen binnen de lidstaten en binnen de LGO betreft;
ii) artikel 18 voor wat de uitvoer van afvalstoffen uit de LGO naar de ACS-landen betreft;
b) Verordening (EG) nr. 1420/1999(11);
c) Verordening (EG) nr. 1547/1999(12);
d) Richtlijn 2000/59/EG van het Europees Parlement en de Raad(13) met inachtneming van de in artikel 16 daarvan vastgestelde termijnen voor de omzetting.
6. Ten aanzien van de invoer in de Gemeenschap van gevaarlijke en ongevaarlijke afvalstoffen bestemd voor definitieve verwijdering uit de LGO, zijn de artikelen 1 tot en met 12 en 25 tot en met 39 van Verordening (EEG) nr. 259/93 en Besluit nr. 94/774/EG van de Commissie(14) van toepassing.
7. Een of meer landen of gebieden overzee en de lidstaat waartoe zij grondwettelijk behoren, mogen nationale procedures toepassen op de uitvoer van afvalstoffen van de LGO naar die lidstaat.
In dit geval geeft de betrokken lidstaat binnen zes maanden na de inwerkingtreding van dit besluit de Commissie kennis van de toepasselijke wetgeving of van enige andere toekomstige nationale wetgeving, met inbegrip van elke wijziging daarvan.
Artikel 40
Maatregelen van de LGO
1. Gelet op de huidige ontwikkelingsbehoeften van de LGO kunnen de bevoegde autoriteiten van de LGO ten aanzien van de invoer van producten van oorsprong uit de Gemeenschap of uit andere landen of gebieden overzee de douanerechten of kwantitatieve beperkingen handhaven of invoeren die zij noodzakelijk achten.
2. a) De handelsregeling die de LGO ten opzichte van de Gemeenschap toepassen, mag niet tot enige discriminatie tussen de lidstaten leiden, noch minder gunstig zijn dan de behandeling van de meestbegunstigde natie.
b) Onverminderd de specifieke bepalingen van dit besluit, discrimineert de Gemeenschap op handelsgebied in geen enkel opzicht tussen de LGO.
c) Het bepaalde onder a) belet niet dat een LGO voor bepaalde andere landen of gebieden overzee of andere ontwikkelingslanden een regeling toepast die gunstiger is dan die welke aan de Gemeenschap is toegekend.
3. De autoriteiten van de LGO stellen de Commissie binnen drie maanden na de inwerkingtreding van dit besluit in kennis van de douanetarieven en van de kwantitatieve beperkingen die zij toepassen.
Zij stellen de Commissie eveneens in kennis van nadien in deze maatregelen aangebrachte wijzigingen, wanneer deze geschieden.
Artikel 41
Toezichtclausule
1. De in artikel 35 bedoelde producten van oorsprong uit de LGO en de in artikel 36 bedoelde producten die niet van oorsprong zijn uit de LGO, kunnen aan bijzonder toezicht worden onderworpen. De Commissie besluit, in overleg met de autoriteiten van het LGO en de lidstaat waarmee het verbonden is, op welke producten dit toezicht van toepassing is.
2. Artikel 308 quinquies van Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Raad van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek(15) is van toepassing.
3. De Commissie en de autoriteiten van de LGO waarborgen de doeltreffendheid van dit toezicht; daartoe passen zij de in de bijlagen III en IV vastgestelde methoden voor administratieve samenwerking toe.
Artikel 42
Vrijwaringsmaatregelen
1. Indien de toepassing van dit besluit in een sector van economische activiteit van de Gemeenschap of van een of meer lidstaten ernstige verstoringen teweegbrengt, of hun externe financiële stabiliteit in gevaar brengt, of indien er moeilijkheden rijzen die in een sector van activiteit van de Gemeenschap of in een regio ervan tot een verslechtering dreigen te leiden, kan de Commissie op verzoek van een of meer lidstaten of op eigen initiatief de vereiste vrijwaringsmaatregelen nemen of de betrokken lidstaten machtigen dergelijke maatregelen te nemen, zulks overeenkomstig de volgende leden.
2. Voor de toepassing van lid 1 moeten bij voorrang die maatregelen worden gekozen die in de werking van de associatie en van de Gemeenschap zo weinig mogelijk verstoringen teweegbrengen. Deze maatregelen mogen geen grotere draagwijdte hebben dan strikt noodzakelijk is om de aan het licht getreden moeilijkheden te verhelpen. De maatregelen mogen niet verder gaan dan het intrekken van de bij dit besluit toegekende preferenties.
3. Wanneer vrijwaringsmaatregelen worden vastgesteld of gewijzigd, wordt aan de belangen van de minst ontwikkelde LGO bijzondere aandacht geschonken.
4. De bepalingen van dit artikel doen geen afbreuk aan de rechten en verplichtingen van de Gemeenschap die voortvloeien uit de WTO-regels, met inbegrip van de WTO-overeenkomst inzake vrijwaringsmaatregelen(16). Zij vormen geen beletsel voor de toepassing van de regelgeving houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en van de daaruit voortvloeiende communautaire of nationale voorschriften, of voor de toepassing van op grond van artikel 235 van het Verdrag vastgestelde specifieke regelgeving voor goederen die verkregen zijn door de bewerking van landbouwproducten.
5. a) Indien een lidstaat de Commissie verzoekt om toepassing van vrijwaringsmaatregelen, stelt de Commissie de Raad, de lidstaten en de autoriteiten van de LGO hiervan in kennis binnen drie werkdagen na de datum van ontvangst van het verzoek van de lidstaat, en verzoekt zij de autoriteiten van de LGO om alle door hen belangrijk geachte informatie over de betreffende situatie te verstrekken.
b) Indien de Commissie op eigen initiatief handelt, stelt zij de betrokken LGO en de lidstaten zo spoedig mogelijk daarvan in kennis.
c) Indien de autoriteiten van de LGO daarom verzoeken, wordt een partnerschapswerkgroep als bedoeld in artikel 7, lid 3, bijeengeroepen, met inachtneming van de in dit artikel bepaalde termijnen. Het resultaat van de werkgroep wordt toegezonden aan het raadgevend comité van artikel 43. In dit geval wordt de in lid 9 van dit artikel bepaalde termijn met 10 werkdagen verlengd. Terzelfder tijd doet zij de lidstaten een uitnodiging toekomen voor een vergadering van het comité van artikel 43.
De lidstaten en de LGO motiveren hun verzoek om de toepassing van vrijwaringsmaatregelen door de Commissie de nodige inlichtingen te verstrekken, of anderszins.
6. De Commissie brengt de Raad, de lidstaten en de autoriteiten van de LGO onverwijld op de hoogte van haar besluit de nodige vrijwaringsmaatregelen te nemen. Het besluit is onmiddellijk van toepassing.
7. Een lidstaat kan het in lid 6 bedoelde besluit van de Commissie doorverwijzen naar de Raad binnen tien werkdagen na de datum van kennisgeving van het besluit.
8. Indien de Commissie binnen eenentwintig werkdagen geen besluit neemt of de klacht afwijst, of indien zij besluit dat geen vrijwaringsmaatregelen dienen te worden toegepast, kan de lidstaat die het verzoek bij de Commissie heeft ingediend, dit voorleggen aan de Raad.
9. In de in de leden 7 en 8 genoemde gevallen kan de Raad met gekwalificeerde meerderheid binnen eenentwintig werkdagen een andersluidend besluit nemen.
Artikel 43
Comité
1. Wat betreft de in artikel 42 genoemde zaken wordt de Commissie bijgestaan door een comité.
2. De artikelen 3 en 7 van Besluit 1999/468/EG zijn van toepassing op de activiteiten van het comité.
3. Het comité stelt zijn reglement van orde vast.
Hoofdstuk 2
Handel in diensten en vestigingsvoorschriften
Artikel 44
Algemene doelstelling
Het op lange termijn op dit gebied te bereiken doel is de geleidelijke liberalisatie van de handel in diensten, waarbij de doelstellingen van het lokale beleid van de LGO moeten worden geëerbiedigd en rekening moet worden gehouden met hun ontwikkelingsniveau, alsmede met de WTO-verplichtingen van de Gemeenschap, haar lidstaten en, in voorkomend geval, de LGO.
Artikel 45
Algemene beginselen inzake vestiging en dienstverlening
1. Voor de toepassing van dit besluit gelden de volgende definities:
a) "vennootschappen of ondernemingen": vennootschappen of ondernemingen naar burgerlijk of handelsrecht, met inbegrip van publieke of andere vennootschappen, coöperaties en andere rechtspersonen of verenigingen naar publiek- of privaatrecht, met uitzondering van vennootschappen zonder winstoogmerk;
"vennootschappen of ondernemingen van de lidstaten": vennootschappen of ondernemingen die volgens het recht van een lidstaat zijn opgericht en die hun statutaire zetel, hun hoofdbestuur of hun hoofdvestiging in een lidstaat hebben; ingeval zij in een lidstaat slechts hun statutaire zetel hebben, dient hun activiteit een daadwerkelijke en voortdurende band met de economie van deze lidstaat te vertonen;
"vennootschappen of ondernemingen van de LGO": vennootschappen of ondernemingen die volgens het in dat LGO geldende recht zijn opgericht en die hun statutaire zetel, hun hoofdbestuur of hun hoofdvestiging in dat LGO hebben; ingeval zij in dat LGO slechts hun statutaire zetel hebben, dient hun activiteit een daadwerkelijke en voortdurende band met de economie van dat LGO te vertonen;
b) "inwoners van een LGO": gewoonlijk in een LGO verblijvende personen die onderdanen zijn van een lidstaat of wier juridische status specifiek is voor een LGO. Deze definitie laat de rechten die voortvloeien uit het burgerschap van de Unie in de zin van het Verdrag onverlet.
2. Wat de regeling voor vestiging en dienstverlening betreft, geldt overeenkomstig artikel 183, onder 5), van het Verdrag en onder voorbehoud van lid 3:
a) de Gemeenschap past ten aanzien van de LGO de verbintenissen toe die in het kader van de Algemene Overeenkomst inzake de handel in diensten (GATS) zijn aangegaan, onder de in die Overeenkomst bepaalde voorwaarden en overeenkomstig dit besluit; bij de toepassing van deze verbintenissen passen de lidstaten tussen inwoners, vennootschappen en ondernemingen uit de LGO geen discriminatie toe.
b) de autoriteiten van de LGO behandelen vennootschappen, onderdanen en ondernemingen uit de lidstaten op een niet minder gunstige wijze dan vennootschappen, onderdanen en ondernemingen uit derde landen en passen ten aanzien van vennootschappen en ondernemingen uit en onderdanen van de lidstaten geen discriminatie toe.
3. Ter bevordering of ondersteuning van de plaatselijke werkgelegenheid kunnen de autoriteiten van een LGO ten behoeve van hun ingezetenen en van lokale activiteiten, regelingen vaststellen.
In dat geval worden de regelingen die de autoriteiten van een LGO goedkeuren, door hen ter kennis gebracht van de Commissie, die de lidstaten daarvan op de hoogte stelt.
4. Voor de beroepen van arts, tandarts, verloskundige, verpleegkundige voor algemene medische zorg, apotheker en dierenarts stelt de Raad met eenparigheid van stemmen, op voorstel van de Commissie de lijst vast van voor de LGO-ingezetenen specifieke beroepskwalificaties die in de lidstaten moeten worden erkend.
Artikel 46
Zeevervoer
Doel van de samenwerking op dit gebied is het verzekeren van een harmonieuse ontwikkeling van efficiënte en betrouwbare scheepvaartdiensten onder economisch bevredigende voorwaarden, door de actieve deelname van alle partijen te vergemakkelijken, overeenkomstig het beginsel van onbeperkte toegang tot de handel op een commerciële basis.
Deze bepaling is niet van toepassing op Groenland.
Hoofdstuk 3
Handelsgerelateerde gebieden
Artikel 47
Lopende betalingen en kapitaalverkeer
1. Onverminderd het bepaalde in lid 2:
a) leggen de lidstaten en de autoriteiten van de LGO geen beperkingen op aan betalingen in vrij convertibele munt op de lopende rekening van de betalingsbalans tussen onderdanen van de Gemeenschap en de LGO;
b) leggen de lidstaten en de autoriteiten van de LGO, wat betreft transacties op de kapitaalrekening van de betalingsbalans, geen beperkingen op aan het vrije verkeer van kapitaal voor directe investeringen in vennootschappen die in overeenstemming met de wetten van het gastland of -gebied zijn opgericht en investeringen die overeenkomstig de bepalingen van dit besluit zijn verricht; ook verbinden zij zich ertoe geen beperkingen op te leggen aan de liquidatie of repatriëring van deze investeringen en alle daaruit voortvloeiende opbrengsten.
2. De Gemeenschap, de lidstaten en de LGO kunnen mutatis mutandis de in de artikelen 57, 58, 59, 60 en 301 van het Verdrag bedoelde maatregelen treffen overeenkomstig de daarin bepaalde voorwaarden. Indien een of meer van de LGO of een of meer lidstaten in ernstige betalingsbalansproblemen verkeren of dreigen te verkeren, kunnen de autoriteiten van het LGO, de lidstaat of de Gemeenschap, overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgesteld in de Algemene Overeenkomst inzake Tarieven en Handel, de Algemene Overeenkomst inzake de handel in diensten en de artikelen VIII en XIV van het Internationaal Monetair Fonds, evenzo beperkingen instellen ten aanzien van de lopende betalingen, die van beperkte duur zijn en niet verder gaan dan hetgeen strikt noodzakelijk is voor een herstel van de situatie van de betalingsbalans. De autoriteiten van het LGO, de lidstaat en de Gemeenschap stellen elkaar daarvan in kennis wanneer zij deze maatregelen nemen, en voorzien zo spoedig mogelijk in een tijdschema voor opheffing van de betrokken maatregelen.
Artikel 48
Mededingingsbeleid
1. De invoering en toepassing van een goed mededingingsbeleid en goede mededingingsregels is van groot belang voor het bevorderen en waarborgen van een gunstig investeringsklimaat, een duurzaam industrialisatieproces en transparante markttoegang.
2. Met het oog op de opheffing van concurrentieverstoringen geven de Gemeenschap en de LGO, rekening houdende met de verschillende ontwikkelingsniveaus en economische behoeften van de LGO, uitvoering aan nationale, territoriale en regionale regelgeving en beleid, omvattende het toezicht op en, onder bepaalde omstandigheden, het verbod van overeenkomsten tussen ondernemingen, alle besluiten van ondernemersverenigingen en alle onderling afgestemde feitelijke gedragingen welke ertoe strekken of ten gevolge hebben dat de mededinging wordt verhinderd, beperkt of vervalst. Dit verbod heeft tevens betrekking op misbruik van een machtspositie op het grondgebied van de Gemeenschap of van een LGO.
Artikel 49
Bescherming van intellectuele-eigendomsrechten
1. Op passende en doeltreffende wijze dient te worden voorzien in de bescherming van intellectuele-, industriële- en commerciële-eigendomsrechten, met inbegrip van de middelen om deze rechten te handhaven; daartoe dienen de strengste internationale normen in aanmerking te worden genomen, teneinde verstoringen en belemmeringen in het bilaterale handelsverkeer te verminderen.
2. Intellectuele-eigendomsrechten omvatten in het bijzonder auteursrechten, met inbegrip van auteursrechten op het gebied van computerprogramma's en naburige rechten, gebruiksmodellen, octrooien, met inbegrip van biotechnologische uitvindingen, industriële tekeningen en modellen, geografische aanduidingen, met inbegrip van oorsprongsbenamingen, fabrieksmerken, handelsmerken en dienstmerken, topografieën van geïntegreerde schakelingen, juridische bescherming van gegevensbanken en bescherming tegen oneerlijke mededinging als bedoeld in artikel 10 bis van het Verdrag van Parijs tot bescherming van de industriële eigendom, en bescherming van niet-openbaargemaakte informatie over knowhow.
Artikel 50
Normalisatie en certificatie
Op het gebied van normalisatie, certificatie en kwaliteitsborging wordt nauwer samengewerkt, teneinde onnodige technische belemmeringen op te heffen en de verschillen die op deze gebieden bestaan te verminderen en aldus het handelsverkeer te vergemakkelijken.
Artikel 51
Handel en milieu
De ontwikkeling van de internationale handel dient op zodanige wijze te worden bevorderd dat duurzaam en goed beheer van het milieu is gewaarborgd, overeenkomstig internationale verdragen en verbintenissen op dit gebied, daarbij de verschillende ontwikkelingsniveaus van de LGO in acht nemende. De bijzondere vereisten en behoeften van de LGO dienen in aanmerking te worden genomen bij ontwerp en uitvoering van milieumaatregelen.
De beginselen van Rio in aanmerking genomen, beoogt de samenwerking dat het handels- en milieubeleid wordt aangevuld door met name versterking van de kwaliteitscontrole op goederen en diensten vanuit het oogpunt van milieubescherming en verbetering van milieuvriendelijke productiemethoden.
Artikel 52
Handel en arbeidsnormen
Nationaal en internationaal erkende fundamentele arbeidsnormen moeten worden geëerbiedigd, in het bijzonder wat betreft de vrijheid tot het oprichten van vakverenigingen en de bescherming van het vakverenigingsrecht, het recht van organisatie en collectieve onderhandeling, de afschaffing van dwangarbeid, de meest schrijnende vormen van kinderarbeid, de minimumleeftijd waarop kinderen werkzaamheden kunnen verrichten en non-discriminatie op het gebied van werkgelegenheid.
Artikel 53
Consumentenbeleid en bescherming van de gezondheid van consumenten
Op het gebied van het consumentenbeleid en de bescherming van de gezondheid van consumenten wordt nauwer samengewerkt, waarbij rekening dient te worden gehouden met de in de LGO en de EG geldende wetgeving.
Artikel 54
Verbod op verkapte protectionistische maatregelen
De bepalingen van dit hoofdstuk mogen geen middel tot willekeurige discriminatie noch een verkapte beperking van de handel vormen.
Hoofdstuk 4
Monetaire en fiscale vraagstukken
Artikel 55
Fiscale uitzonderingsclausule
1. Onverminderd het bepaalde in artikel 54 is de meestbegunstigingsbehandeling die overeenkomstig het bepaalde in dit besluit wordt toegekend niet van toepassing op belastingvoordelen die de lidstaten of de autoriteiten van de LGO verlenen of in de toekomst kunnen verlenen op basis van overeenkomsten ter voorkoming van dubbele belastingheffing, andere belastingregelingen of de geldende belastingwetgeving.
2. Niets in dit besluit mag worden geïnterpreteerd als een beletsel voor het treffen of doen nakomen van maatregelen ter voorkoming van belastingontduiking of belastingfraude overeenkomstig de fiscale bepalingen van overeenkomsten ter voorkoming van dubbele belastingheffing, andere belastingregelingen of de plaatselijk geldende belastingwetgeving.
3. Niets in dit besluit mag worden geïnterpreteerd als een beletsel voor de respectieve bevoegde autoriteiten om bij de toepassing van de relevante bepalingen van hun belastingwetgeving onderscheid te maken tussen belastingplichtigen die in een verschillende situatie verkeren, in het bijzonder ten aanzien van hun woonplaats of de plaats waar hun kapitaal is geïnvesteerd.
Artikel 56
Belasting- en douaneregeling aangaande door de Gemeenschap gefinancierde opdrachten
1. De LGO passen op door de Gemeenschap gefinancierde opdrachten een belasting- en douaneregeling toe die niet minder gunstig is dan die welke ten aanzien van de meestbegunstigde staat of ten aanzien van de internationale ontwikkelingsorganisaties waarmee zij betrekkingen onderhouden, wordt toegepast. Voor de bepaling van de regeling die van toepassing is op de meestbegunstigde natie blijven de door de bevoegde autoriteiten van het betrokken LGO ten aanzien van andere ontwikkelingslanden toegepaste regelingen buiten beschouwing.
2. Onverminderd het bepaalde in artikel 1 geldt aangaande de door de Gemeenschap gefinancierde opdrachten de volgende regeling:
a) op de opdrachten worden in het begunstigde LGO geen bestaande of nog in te voeren zegel- en registratierechten of fiscale heffingen van gelijke werking toegepast; deze opdrachten worden evenwel overeenkomstig de in het LGO geldende wetten geregistreerd en voor de registratie kan een retributie worden geheven die overeenkomt met de beloning voor de verrichte dienst;
b) winsten en/of inkomens die voortvloeien uit de uitvoering van de opdrachten zijn belastbaar volgens de nationale belastingregeling van het betrokken LGO, indien de natuurlijke of rechtspersonen die deze winsten en/of inkomens hebben gerealiseerd, in dit LGO over een vaste vestiging beschikken of indien de uitvoeringsduur van de opdrachten meer dan zes maanden bestrijkt;
c) ondernemingen die materiaal moeten invoeren met het oog op de uitvoering van opdrachten voor werken komen, indien zij daarom verzoeken, voor de regeling voor tijdelijke invoer met vrijstelling in aanmerking, zoals deze is geregeld in de wetgeving voor genoemd materiaal in het begunstigde LGO;
d) professioneel materiaal dat nodig is voor de uitvoering van de in een opdracht voor diensten omschreven taken, wordt in het begunstigde LGO dan wel de begunstigde landen of gebieden overzee overeenkomstig de wetgeving van het betrokken LGO ingevoerd met vrijstelling van belastingen, invoerrechten, douanerechten en andere heffingen van gelijke werking, voor zover deze belastingen, rechten en heffingen niet een beloning voor verrichte diensten vormen;
e) de invoer in het kader van de uitvoering van een opdracht voor leveringen wordt in het begunstigde LGO met vrijstelling van douanerechten, invoerrechten, belastingen of fiscale rechten van gelijke werking toegelaten. De opdracht voor leveringen die van oorsprong zijn uit het betrokken LGO, wordt gegund op basis van de prijs af fabriek, vermeerderd met de fiscale rechten die in voorkomend geval in het LGO op deze leveringen van toepassing zijn;
f) de aankoop van brandstoffen, smeermiddelen en bitumineuze bindmiddelen alsook in het algemeen van alle producten die in het kader van een opdracht voor werken worden gebruikt, wordt geacht op de lokale markt te zijn geschied; hierop is de belastingregeling krachtens de in het begunstigde LGO geldende wetgeving van toepassing;
g) invoer van persoonlijke bagage en voorwerpen voor persoonlijk en huishoudelijk gebruik door andere dan ter plaatse aangeworven natuurlijke personen die belast zijn met de uitvoering van de in een opdracht voor diensten omschreven taken alsmede door de leden van hun gezin, geschiedt overeenkomstig de wetgeving die van kracht is in het begunstigde LGO met vrijdom van douanerechten of invoerrechten, belastingen en andere fiscale rechten van gelijke werking.
3. Niet in de leden 1 en 2 genoemde aangelegenheden blijven onderworpen aan de wetgeving van het betrokken LGO.
4. Functionarissen van de Commissie, waaronder lokaal personeel, zijn onderworpen aan geen enkele belasting die wordt geheven in het land of gebied waar zij zijn gestationeerd.
Hoofdstuk 5
Beroepsopleiding, begunstigden van communautaire programma's en overige bepalingen
Artikel 57
Beroepsopleiding
Personen uit de LGO die onderdaan zijn van een lidstaat, krijgen in de Gemeenschap beroepsopleiding op dezelfde basis als onderdanen van de betrokken lidstaat wanneer zij kunnen voldoen aan de voor die onderdanen geldende voorwaarden, met inbegrip van eventuele voorwaarden betreffende verblijf binnen de Gemeenschap of de EER.
Artikel 58
Voor de LGO opengestelde programma's
Personen uit de LGO, alsmede, waar van toepassing, relevante openbare en/of particuliere lichamen en instanties in een LGO krijgen, overeenkomstig de voorschriften van de programma's en regelingen die van toepassing zijn op de lidstaat waarmee zij verbonden zijn, toegang tot de in bijlage II F genoemde communautaire programma's en eventuele vervolgprogramma's.
De lijst van deze programma's kan door de Commissie op verzoek van een LGO of van een lidstaat of op eigen initiatief worden gewijzigd.
Artikel 59
Euro-Info-correspondentiecentra (EICC)
Op verzoek van de autoriteiten van een LGO kan, volgens de procedures vastgesteld in Deel III, titel I, een Euro-Info-Correspondentiecentrum (hierna ook "EICC" genoemd) worden gevestigd in een LGO. Gedeeltelijke financiering van de host-structuur voor het EICC is mogelijk in het kader van de subsidies verleend uit hoofde van het EPD of van de regionale samenwerking.
De taken van de EICC, de instrumenten en diensten die ter beschikking staan van de EICC, alsmede de vestigingsvoorwaarden en selectiecriteria van de host-structuur worden genoemd in bijlage V.
Artikel 60
COB en TCL
Op verzoek van de bevoegde autoriteiten van de LGO kunnen deze gebruik maken van de diensten van het Centrum voor de ontwikkeling van het bedrijfsleven (COB) en het Technisch centrum voor landbouwsamenwerking en plattelandsontwikkeling (TCL), genoemd in artikel 1 van bijlage III bij de ACS-EG-Partnerschapsovereenkomst.
Eventuele kosten tengevolge van door het COB of het TCL aan de LGO verleende diensten worden gefinancierd uit de middelen waarin wordt voorzien bij bijlage II A.
DEEL IV
SLOTBEPALINGEN
Artikel 61
Wijziging van de status
Indien een LGO onafhankelijk wordt:
a) kan de bij dit besluit vastgestelde regeling voorlopig onder de door de Raad vastgestelde voorwaarden van toepassing blijven;
b) stelt de Raad met eenparigheid van stemmen, op voorstel van de Commissie, de nodige aanpassingen van dit besluit vast, inzonderheid van de in bijlage II A vermelde bedragen.
Artikel 62
Herziening
Vóór 31 december 2007 stelt de Raad, met eenparigheid van stemmen, op voorstel van de Commissie, de bepalingen vast waarin met het oog op de verdere toepassing van de in de artikelen 182 tot en met 186 van het Verdrag vervatte beginselen moet worden voorzien. In dit verband stelt de Raad met name de procedures vast voor het geval dat een LGO zich, overeenkomstig de voor dat LGO geldende constitutionele voorschriften, aansluit bij een speciale preferentiële regeling tussen de Gemeenschap en diverse partners in de regio waartoe het behoort. In dit kader houdt de Raad met name rekening met de internationale verplichtingen die de Gemeenschap, haar lidstaten en, in voorkomend geval, de LGO, zijn aangegaan, ook in WTO-verband.
Artikel 63
Inwerkingtreding
Dit besluit treedt in werking op 2 december 2001. Het is van toepassing tot en met 31 december 2011.
Artikel 64
Bekendmaking
Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.
Gedaan te Brussel, 27 november 2001.