Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004
ze dne 22. března 2004,
kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 283 této smlouvy,
s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, a zejména na článek 13 uvedeného protokolu,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultacích s Výborem pro služební řád [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Soudního dvora [3],
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od doby přijetí původního služebního řádu a pracovního řádu v roce 1962 došlo ve společnosti k výraznému pokroku a změnám. Uvedený pokrok a změny by se měly odrazit v regulačním rámci pro evropskou veřejnou službu, který bude brát zřetel na měnící se požadavky orgánů a jejich zaměstnanců a zároveň respektovat správní kulturu Společenství a tradici založenou na zásadě služby občanům.
(2) Společenství by tedy mělo být vybaveno kvalitní evropskou veřejnou správou, která mu umožní plnit úkoly na nejvyšší možné úrovni v souladu se Smlouvami a přijímat výzvy, vnitřní i vnější, které před něj budou v budoucnu postaveny.
(3) V důsledku toho je nezbytné vytvořit rámec, který by Společenství umožňoval přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců z hlediska výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států, a poskytnout uvedeným pracovníkům podmínky, které zajistí nejlepší poskytování služeb.
(4) Širším záměrem by mělo být zajištění co nejefektivnější personální politiky v evropské veřejné službě, vyznačující se odbornou způsobilostí, nezávislostí, loajalitou, nestranností a stálostí, jakož i kulturní a jazykovou rozmanitostí.
(5) Je vhodné zabezpečit existenci jednotné evropské veřejné služby a používat společná pravidla pro všechny orgány a agentury vykonávající práci jménem Společenství. Existence jednotného služebního řádu by měla prospět posílení spolupráce mezi orgány a agenturami v oblasti personální politiky v zájmu hladkého fungování Společenství a účinného využívání lidských zdrojů.
(6) Agentury by měly být zahrnuty do oblasti působnosti pravidel personální politiky, aby bylo zaručeno harmonické používání pravidel a aby byla zejména zaručena mobilita pracovních sil.
(7) Je nezbytné dodržovat zásadu zákazu diskriminace zakotvenou ve Smlouvě o ES, a proto je nutné dále rozvíjet personální politiku zajišťující rovné příležitosti pro všechny bez ohledu na pohlaví, fyzickou výkonnost, věk, rasovou nebo etnickou příslušnost, sexuální orientaci a rodinný stav.
(8) Úředníkům žijícím v jiném než manželském svazku, uznaném členským státem jako stálé partnerství, kteří nemohou uzavírat zákonné manželství, by měly být přiznány stejné výhody jako manželským párům.
(9) Zřetelná zmínka by měla být učiněna o opatřeních sociální povahy a o pracovních podmínkách, které splňují vhodné normy bezpečnosti a ochrany zdraví; uvedená opatření mají za cíl pomoci zaměstnancům dosáhnout souladu mezi pracovním a osobním životem, podpořit rovnost příležitostí, jakož i ochránit bezpečnost a zdraví jednotlivce.
(10) Je jednoznačně nezbytné posílit zásadu rozvoje služebního postupu podle zásluh stanovením těsnější vazby mezi výkonem a odměňováním tím, že zaměstnanci budou prostřednictvím strukturálních změn v systému řízení služebního postupu více povzbuzováni k dobrým pracovním výkonům a zároveň bude zabezpečena rovnováha průměrných kvalifikačních profilů mezi novou a starou strukturou v souladu s plánem pracovních míst a rozpočtovou kázní.
(11) Modernizace systému řízení služebního postupu vyžaduje širší uznání odborné praxe úředníků a zásad celoživotního vzdělávání. Proto je žádoucí nahradit stávající systém kategorií zaměstnanců a provést platové přeřazení zaměstnanců do nových funkčních skupin "administrátorů" (AD) a "asistentů" (AST), a také usnadnit postup z nižší do vyšší funkční skupiny pomocí nového osvědčovacího postupu.
(12) Vyvstala potřeba vytvoření systému zaručujícího rovnováhu průměrných kvalifikačních profilů, který by jako celek spravedlivě a přiměřeně kompenzoval v prvé řadě nárůst celkového počtu platových tříd a za druhé snížení počtu stupňů v rámci každé třídy.
(13) Z důvodu zachování vícejazyčného charakteru orgánů by měl být při přijímání a při služebním postupu zaměstnanců kladen větší důraz na jazykovou vybavenost a schopnost pracovat ve třetím jazyce Společenství.
(14) Nestrannost je základní zásadou veřejné služby, která je uznána Listinou základních práv Evropské unie [5]. Proto je nezbytné vyjasnit závazky úředníků v situacích, kdy dojde nebo může dojít ke střetu zájmů, a to jak před opuštěním, tak po opuštění činné služby.
(15) Měl by být stanoven lepší právní rámec pro řešení otázek psychického nebo sexuálního obtěžování, a za tímto účelem by měly být formulovány jasné a vhodné definice.
(16) Jelikož právo na svobodu projevu je zakotveno v Listině základních práv, je vhodné upravit toto základní právo pro úředníky a stanovit přiměřené meze jeho výkonu. Zároveň je nezbytné stanovit jasná pravidla upravující zveřejňování záležitostí spojených s prací Společenství, kdykoli by jeho oprávněné zájmy mohly být ohroženy.
(17) Nový právní rámec a záruky by měly být stanoveny k zajištění právní ochrany úředníků, kteří oznámí určitým přesně vymezeným osobám nebo orgánům případnou protiprávní činnost nebo chování, které představuje závažné porušení povinností úředníků Společenství při výkonu služby.
(18) Je nutné důsledněji racionalizovat způsob zahájení a vedení disciplinárního řízení. Také členství v disciplinárních komisích by mělo být stabilnější a pravidla pro odvolání úředníků by se měla změnit.
(19) Postupy pro monitorování nepřítomnosti a předkládání lékařských potvrzení by měly být vyjasněny.
(20) Je nezbytné zavést nový právní rámec k zajištění jednotného postupu pro řešení případů odborné nezpůsobilosti, který dotčeným úředníkům zaručuje právo na obhajobu. V rámci tohoto nového právního rámce by měly být řešeny případy úředníků, kteří nejsou schopni v přiměřené časové lhůtě dosáhnout očekávané úrovně výkonu.
(21) Doporučuje se zavedení mechanismů pružné pracovní doby zahrnující zejména, a za určitých podmínek, právo na zkrácený pracovní úvazek, využití dohod o sdílení pracovního místa a poskytování prodlouženého pracovního volna z osobních důvodů. Podobně by měla být zavedena ustanovení o pracovním volnu z rodinných důvodů a konkrétněji o právu na pružnou mateřskou dovolenou, rodičovskou dovolenou, jakož i pracovní volno v případě vážného onemocnění rodinného příslušníka.
(22) Aby bylo zaručeno, že se kupní síla úředníků Společenství rozvíjí paralelně s kupní silou státních úředníků v ústředních státních správách členských států, je nezbytné zachovat zásadu mechanismu víceletých úprav platu, známou též jako "metoda", prodloužením používání této metody do 31. prosince 2012 s podmínkou přezkumu po čtyřech letech z hlediska souladu s rozpočtovou kázní.
(23) Výhody, které úředníkům přináší systém víceletých úprav mezd, by měly být vyváženy zavedením zvláštního odvodu odrážejícího náklady na sociální politiku, zlepšené pracovní podmínky a Evropské školy. Uvedený zvláštní odvod by se měl každoročně zvyšovat a měl by se vztahovat na všechny úředníky po stejnou dobu jako samotný systém.
(24) Protože se náklady na koeficienty používané při převodech částí platů do jiných členských států staly nepřiměřenými, měly by se převody s koeficientem omezit na nižší poměrnou část platu a na případy, kdy je převod nezbytný k tomu, aby úředník mohl hradit výdaje plynoucí z právních závazků k rodinným příslušníkům v jiných členských státech.
(25) Kritérium, na jehož základě zůstávají bývalí úředníci pojištěni v rámci společného systému nemocenského pojištění, se v praxi ukázalo jako nejasné, a mělo by tudíž být zjednodušeno.
(26) Systém vyplácení různých příspěvků by měl být racionalizován; některé příspěvky by měly být přezkoumány, jiné zrušeny, aby se zjednodušila a zprůhlednila správní pravidla. Náhrada cestovních výdajů a výdajů při služební cestě by se tak měla více přiblížit skutečným nákladům a administrativa by se měla zjednodušit. Také příspěvek na vzdělání by se měl v budoucnu více přizpůsobit skutečným výdajům.
(27) Reformován musí být i systém rodinných přídavků, aby se zlepšila situace rodin a aby se zejména řešily problémy rodičů s malými dětmi.
(28) Jelikož důchody jsou vyjádřeny jako poměrná část konečného platu, je potřebné zajistit, aby se v budoucnu platy a důchody přizpůsobovaly paralelně, při zachování pojistně matematického základu systému, jakož i příslušných příspěvkových podílů hrazených úředníkem a zaměstnavatelem, a zásady, že důchody jsou vypláceny z rozpočtu Společenství. Splnění uvedeného cíle vyžaduje vytvoření mechanismu pro zabezpečení krátkodobé a dlouhodobé pojistně matematické rovnováhy systému.
(29) Demografické změny a měnící se věková struktura obyvatelstva představují pro penzijní systém Společenství stále větší zatížení a vyvolávají tlak na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu a snižování základu pro výpočet práv na důchod, přičemž pro úředníky, kteří jsou již v činné službě se počítá s přechodnými opatřeními.
(30) Následkem prohlubující se integrace Evropské unie a skutečnosti, že důchodci si mohou v Evropské unii svobodně zvolit místo svého pobytu, se systém koeficientů pro důchody stal zbytečným. Tento systém také způsobil problémy spojené se sledováním místa pobytu důchodců, které by měly být překonány. Tento systém by tedy měl být zrušen, přičemž pro důchodce a úředníky, přijaté do služebního poměru před vstupem v platnost tohoto nařízení, by měla být přijata náležitá přechodná opatření.
(31) Podmínky tvořící základ platných ustanovení o invalidních a pozůstalostních důchodech se od doby, kdy byly poprvé přijaty, změnily a měly by tudíž být aktualizovány a zjednodušeny.
(32) Pravidla pro výplatu odchodného by měla být pozměněna s ohledem na pravidla Společenství o přenositelnosti práv na důchodové zabezpečení. Za tímto účelem by měla být opravena řada nesrovnalostí a zavedena větší pružnost.
(33) Pravidla o mechanismech pružného odchodu do důchodu by měla přihlížet k zájmům úředníků i orgánů a zvažovat rozpočtové dopady. Odpovídající opatření by měla být vázána na žádost úředníka a měla by být doprovázena vhodnými finančními podmínkami; využití této alternativy by mělo být oznámeno rozpočtovému orgánu. Toto ustanovení by mělo mít za cíl usnadnění personálního řízení, zejména v menších orgánech. Reálná volba předčasného odchodu do důchodu před dosažením příslušné věkové hranice je závislá na tom, zda trvá zdravotní pojištění a zda budou nadále vypláceny rodinné přídavky. Tato opatření by však měla být vyvážena zvýšením minimální věkové hranice na 55 let a zavedením možnosti pracovat i po dosažení platné věkové hranice pro odchod do důchodu.
(34) Pracovní podmínky související s celkovou úrovní mezd a důchodů pro úředníky a ostatní zaměstnance si udržuje takovou úroveň, že nezávislá a na kontinuitě založená evropská veřejná služba dokáže přitáhnout a udržet ty nejlepší uchazeče ze všech členských států.
(35) Ustanovení týkající se úředníků v oblasti vědeckých a technických služeb a úředníků, kteří vykonávají službu ve třetích zemích, by se měla přizpůsobit, upřesnit a uvést do souladu s obecnými ustanoveními.
(36) Je zapotřebí zavést novou kategorii zaměstnanců, kteří nejsou v trvalém pracovním poměru, jmenovitě kategorii smluvních zaměstnanců. Uvedení zaměstnanci, jejichž pracovní povinnosti jsou omezenější, budou zpravidla povinni pracovat pod dohledem úředníků nebo dočasných zaměstnanců. Budou zaměstnáváni mimo jiné jako případná náhrada za pomocné pracovníky a úředníky kategorie D v orgánech, úřadech a zastoupeních Komise, delegacích a agenturách, a také ve výkonných agenturách a dalších orgánech zřízených na základě zvláštního právního aktu. Práva a povinnosti uvedených smluvních zaměstnanců by měly být vymezeny obdobně jako práva a povinnosti dočasných zaměstnanců, zvláště pokud jde o sociální zabezpečení, příspěvky a pracovní podmínky.
(37) K postupnému zavádění nových pravidel a opatření by měla být stanovena přechodná opatření, přičemž práva nabytá zaměstnanci v rámci systému Společenství před vstupem v platnost těchto změn služebního řádu by měla být respektována a jejich oprávněná očekávání vzata v úvahu.
(38) Opatření týkající se zejména modernizace služebního postupu a finanční opatření byla přijata jako celek organizacemi zastupujícími zaměstnance po konzultaci v rámci poradního výboru zřízeného na základě rozhodnutí Rady ze dne 23. června 1981.
(39) Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanovený v nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [6], naposledy pozměněném nařízením (ES, Euratom) č. 2182/2003 [7] by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství se mění v souladu s přílohou I, pokud jde o služební řád úředníků, a v souladu s přílohou II, pokud jde o pracovní řád ostatních zaměstnanců.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. května 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. března 2004.
Verordening (EG, Euratom) 723/2004 van de Raad
van 22 maart 2004
tot wijziging van het Statuut van de ambtenaren van de Europese Gemeenschappen en van de regeling die van toepassing is op de andere personeelsleden van deze Gemeenschappen
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 283,
Gelet op het Protocol betreffende de voorrechten en immuniteiten van de Europese Gemeenschappen, en met name op artikel 13,
Gezien het voorstel van de Commissie, na advies van het Comité voor het Statuut(1),
Gezien het advies van het Europees Parlement(2),
Gezien het advies van het Hof van Justitie(3),
Gezien het advies van de Rekenkamer(4),
Overwegende hetgeen volgt:
(1) Sinds de eerste goedkeuring van het Statuut en de regeling voor de andere personeelsleden in 1962 heeft de samenleving aanzienlijke vorderingen en nieuwe ontwikkelingen doorgemaakt. Deze vorderingen en nieuwe ontwikkelingen moeten tot uitdrukking komen in het regelgevend kader dat van toepassing is op het Europese ambtenarenapparaat, teneinde te voorzien in de veranderende behoeften van de instellingen en hun personeel, met eerbiediging van de communautaire bestuurscultuur en -traditie, die gebaseerd op het beginsel van dienstverlening aan de burger.
(2) De Gemeenschappen moeten daarom kunnen beschikken over een kwalitatief hoogwaardig Europees overheidsapparaat, dat zijn taken conform de Verdragen zo goed mogelijk kan verrichten en berekend is op de zowel in- als externe uitdagingen waarvoor het in de toekomst geplaatst wordt.
(3) Daarom moet een kader geboden worden voor de aanwerving door de Gemeenschap van personeel dat qua prestaties en integriteit aan de hoogste eisen voldoet en op een zo breed mogelijke geografische basis uit de burgers van de lidstaten wordt gerekruteerd, en moet dit personeel zijn taken kunnen uitvoeren onder omstandigheden die garanderen dat de dienst optimaal kan functioneren.
(4) Meer in het algemeen is het de bedoeling de personele middelen op een zo efficiënt mogelijke manier te beheren in het kader van een Europees openbaar ambt dat gekenmerkt wordt door bekwaamheid, onafhankelijkheid, loyaliteit, onpartijdigheid en duurzaamheid, alsook door culturele en taalverscheidenheid.
(5) De eenheid van het Europees openbaar ambt moet worden gegarandeerd en op alle voor de Gemeenschap werkzame instellingen en organen moeten gemeenschappelijke voorschriften worden toegepast. Het gemeenschappelijke karakter van het Statuut moet het mogelijk maken de samenwerking tussen de instellingen en organen op het gebied van het personeelsbeleid te versterken, hetgeen de goede werking van de Gemeenschap en een efficiënt gebruik van het menselijk kapitaal ten goede komt.
(6) De organen van de Gemeenschap moeten binnen de werkingssfeer van het Statuut vallen, teneinde te zorgen voor een uniforme toepassing van de regels en met name de mobiliteit van het personeel mogelijk te maken.
(7) Het in het EG-Verdrag verankerde non-discriminatiebeginsel dient te worden nageleefd, hetgeen de verdere ontwikkeling vereist van een personeelsbeleid dat gelijke kansen garandeert voor iedereen, ongeacht geslacht, fysieke vermogens, leeftijd, ras of etnische identiteit, seksuele geaardheid en burgerlijke staat.
(8) Aan ambtenaren die een door een lidstaat als stabiel erkend partnerschap buiten het huwelijk hebben gesloten maar niet voor de wet kunnen trouwen, dienen dezelfde voordelen te worden toegekend als aan gehuwde partners.
(9) Er dient uitdrukkelijk te worden verwezen naar maatregelen van sociale aard en arbeidsomstandigheden die beantwoorden aan passende veiligheids- en gezondheidsnormen; deze maatregelen zijn bedoeld om het personeel te helpen hun beroeps- en privéleven beter te combineren, om gelijke kansen te bevorderen en de veiligheid en gezondheid van het individu te beschermen.
(10) Het is duidelijk dat het beginsel van een op verdienste gebaseerde loopbaanontwikkeling moet worden versterkt en dat er een nauwer verband moet worden gelegd tussen prestaties en beloning door via wijzigingen in de loopbaanstructuur meer stimulansen te bieden voor goede prestaties en er tegelijkertijd voor te zorgen dat de gemiddelde loopbaanprofielen tussen de nieuwe en oude structuren overeenkomen, zulks met inachtneming van de lijst van het aantal ambten en de begrotingsdiscipline.
(11) Modernisering van de loopbaanstructuur vereist een betere erkenning van de beroepservaring van de ambtenaren en van het beginsel van levenslang leren. Daarom is het wenselijk de bestaande personeelscategorieën te vervangen en het personeel opnieuw in te delen in de nieuwe functiegroepen administrateurs (AD) en assistenten (AST), en voorts door middel van een nieuw certificeringsmechanisme de overgang van de tweede naar de eerste groep te vergemakkelijken.
(12) Er moet een systeem ontworpen worden dat garandeert dat de gemiddelde loopbaanprofielen overeenkomen, en waardoor over het geheel genomen allereerst de toename van het totaal aantal rangen en ten tweede de verlaging van het aantal salaristrappen in elke rang op billijke en redelijke wijze worden gecompenseerd.
(13) Teneinde het meertalige karakter van de instellingen te bewaren, dient bij de aanwerving en de bevorderingen meer waarde te worden gehecht aan vreemdetalenkennis en het vermogen om in een derde communautaire taal te werken.
(14) Onpartijdigheid is een grondbeginsel van de openbare dienst, dat in het Handvest van de grondrechten van de Europese Unie(5) wordt erkend. Daarom is het van essentieel belang de verplichtingen van de ambtenaren in situaties waarin sprake is of kan zijn van een belangenconflict, zowel vóór indiensttreding als bij het verlaten van de dienst, te verduidelijken.
(15) Er moet een beter rechtskader gecreëerd worden om psychisch geweld en seksuele intimidatie aan te pakken, en daartoe moeten er duidelijke en passende definities worden geformuleerd.
(16) Aangezien het recht van vrijheid van meningsuitingverankerd is in het Handvest van de grondrechten, dient te worden voorzien in dit fundamentele recht van ambtenaren, maar dienen er tegelijk redelijke grenzen aan de uitoefening van dit recht te worden gesteld. Tegelijkertijd moeten er duidelijke regels worden vastgesteld voor het openbaar maken van zaken die verband houden met de werkzaamheden van de Gemeenschap wanneer haar legitieme belangen in gevaar zijn.
(17) Er dient voorzien te worden in een nieuw rechtskader en nieuwe waarborgen om juridische bescherming te bieden aan ambtenaren die bij bepaalde duidelijk omschreven personen of instanties mogelijke onwettige activiteiten of mogelijk onwettig gezag melden, waardoor de verplichtingen van Gemeenschapsambtenaren in de dienst ernstig in het gedrang komen.
(18) De wijze waarop tuchtprocedures worden ingeleid en afgewikkeld, dient consequenter te worden gerationaliseerd. Ook moet de tuchtraad op stabielere wijze worden samengesteld en moeten de voorschriften inzake de schorsing van ambtenaren worden aangepast.
(19) De procedures voor de afwezigheidscontrole en het overleggen van medische attesten moeten worden verduidelijkt.
(20) Voor de behandeling van gevallen van onvoldoende geschiktheid voor het ambt dient een nieuw juridisch kader te worden ingevoerd met het oog op een allesomvattende procedure die het recht van verdediging van de betrokken ambtenaren waarborgt. Gevallen van ambtenaren die het van hen verwachte prestatieniveau niet binnen een redelijke termijn halen, moeten binnen dit nieuwe rechtskader worden behandeld.
(21) Er dient te worden voorzien in een versoepeling van de arbeidsvoorwaarden, met name het recht om onder bepaalde voorwaarden in deeltijd te werken, gebruik te maken van "job sharing"-regelingen en verlengd verlof om redenen van persoonlijke aard te krijgen. Evenzo dienen er bepalingen te worden ingevoerd inzake verlof om gezinsredenen en meer in het bijzonder het recht op een soepeler moederschapsverlof, vaderschapsverlof, adoptie- en ouderschapsverlof, alsmede verlof in geval van ernstige ziekte van een familielid.
(22) Teneinde te waarborgen dat de koopkracht van de Europese ambtenaren gelijke tred houdt met die van de nationale ambtenaren bij de nationale regeringen van de lidstaten, is het belangrijk het beginsel van een meerjarig mechanisme voor de aanpassing van de bezoldigingen "de methode" te handhaven, door de toepassing ervan te verlengen tot en met 31 december 2012, met een toetsing na vier jaar op consistentie met de begrotingsdiscipline.
(23) De voordelen voor de ambtenaren van een meerjarig systeem voor de aanpassing van de bezoldigingen dienen te worden gecompenseerd door de invoering van een speciale heffing, om de kosten van het sociale beleid, van betere arbeidsomstandigheden en van de Europese scholen te weerspiegelen. Die speciale heffing moet jaarlijks worden verhoogd en moet gelden voor alle ambtenaren gedurende dezelfde periode als het systeem zelf.
(24) Aangezien de kosten van de aanpassingscoëfficiënten die worden toegepast op de overmaking van een gedeelte van het salaris naar andere lidstaten, onevenredig zijn gestegen, dienen overmakingen onder toepassing van aanpassingscoëfficiënten beperkt te worden tot een kleiner deel van het salaris en tot gevallen waarin de overmaking nodig is om de ambtenaar in staat te stellen de uitgaven te dekken die voortvloeien uit wettelijke verplichtingen jegens familieleden in andere lidstaten.
(25) Het criterium volgens hetwelk gewezen ambtenaren bij het gemeenschappelijk stelsel van ziektekostenverzekering aangesloten konden blijven, is in de praktijk twijfelachtig gebleken en moet daarom worden vereenvoudigd.
(26) De diverse toelagen dienen te worden gerationaliseerd door sommige te herzien en andere af te schaffen, teneinde de administratieve regels te vereenvoudigen en transparanter te maken. Zo moet de vergoeding van reiskosten en de kosten van dienstreizen beter aansluiten bij de werkelijk gemaakte kosten en moet het beheer ervan worden vereenvoudigd. Evenzo moet de schooltoelage in de toekomst meer op de reële uitgaven afgestemd worden.
(27) Het stelsel van gezinstoelagen moet worden herzien om de situatie van gezinnen te verbeteren en met name aandacht te besteden aan de problemen van ouders met jonge kinderen.
(28) Aangezien de pensioenen zijn uitgedrukt in een percentage van het laatst verdiende salaris, dient ervoor gezorgd te worden dat de aanpassing van de bezoldigingen en die van de pensioenen in de toekomst gelijke tred houden, terwijl tegelijkertijd de actuariële basis van de regeling veilig wordt gesteld en de respectieve aandelen van de bijdragen ten laste van de ambtenaar en de werkgever, en het beginsel dat de pensioenen ten laste komen van de Gemeenschapsbegroting worden gehandhaafd. Dit vereist de invoering van een mechanisme om het actuariële evenwicht van de regeling op korte en lange termijn te waarborgen.
(29) Demografische veranderingen en de veranderende leeftijdsopbouw van de betrokken populatie vormen echter een steeds zwaardere belasting voor de pensioenregeling van de Gemeenschappen en nopen tot een verhoging van de pensioengerechtigde leeftijd en een verlaging van het jaarlijkse pensioenopbouwpercentage, met dien verstande echter dat voor reeds zittende ambtenaren overgangsmaatregelen zullen gelden.
(30) Door de voortgaande integratie binnen de Europese Unie en de vrije keuze van gepensioneerden wat hun woonplaats binnen de Unie betreft, is het systeem van aanpassingscoëfficiënten voor pensioenen inmiddels achterhaald. Dit systeem levert ook problemen op ten aanzien van de controle van de feitelijke woonplaats van gepensioneerden, die uit de weg geruimd dienen te worden. Dit systeem dient derhalve te worden afgeschaft, met een passende overgangsregeling voor gepensioneerden en ambtenaren die zijn aangeworven voordat deze verordening van kracht wordt.
(31) De omstandigheden die ten grondslag lagen aan de huidige bepalingen inzake invaliditeits- en overlevingspensioenen zijn sinds de vaststelling daarvan veranderd en deze bepalingen moeten daarom worden bijgewerkt en vereenvoudigd.
(32) De regels omtrent de uitkering bij vertrek moeten worden gewijzigd om rekening te houden met de communautaire regelgeving inzake de overdraagbaarheid van pensioenrechten. Dit moet worden bereikt door bepaalde incoherenties te corrigeren en meer flexibiliteit mogelijk te maken.
(33) Bij de regels inzake flexibele pensionering moet rekening worden gehouden met de belangen van de ambtenaren en de instellingen, alsmede met de gevolgen voor de begroting. De desbetreffende maatregelen dienen afhankelijk te zijn van een verzoek van de ambtenaar en vergezeld te gaan van passende financiële voorwaarden. Over het gebruik van deze faciliteit moet verslag aan de begrotingsautoriteit worden uitgebracht. Deze voorziening heeft ten doel het personeelsbeleid, met name in de kleinere instellingen, te vergemakkelijken. Een realistische keuze voor vervroegde pensionering voor het bereiken van de pensioengerechtigde leeftijd is afhankelijk van de handhaving van de ziektekostenverzekering en de gezinstoelagen. Deze maatregelen moeten echter worden gecompenseerd door de verhoging van de minimumleeftijd tot 55 jaar en de invoering van de mogelijkheid om na de huidige pensioengerechtigde leeftijd te blijven doorwerken.
(34) De arbeidsvoorwaarden betreffende het algemene peil van de bezoldigingen en de pensioenen voor ambtenaren en andere personeelsleden dienen op een zodanig peil te worden gehandhaafd dat het voor de beste kandidaten uit alle lidstaten aantrekkelijk blijft om in dienst te treden en te blijven van een onafhankelijke en permanente Europese overheid.
(35) De bepalingen die van toepassing zijn op de ambtenaren in de wetenschappelijke en technische groepen en op de ambtenaren die in een derde land tewerkgesteld zijn, dienen te worden aangepast, te worden verduidelijkt en in overeenstemming te worden gebracht met de algemene bepalingen.
(36) Er moet een nieuwe categorie van niet-statutair personeel, de arbeidscontractanten, worden ingesteld. Dit personeel, met beperktere verantwoordelijkheden, zal normaal gesproken worden ingezet onder toezicht van ambtenaren of tijdelijk personeel. Zij zullen onder andere de hulpfunctionarissen en de ambtenaren van categorie D in de instellingen, bureaus en vertegenwoordigingen van de Commissie, delegaties en organen en ook in bij een specifieke rechtshandeling in het leven geroepen uitvoerende organen en andere entiteiten gaan vervangen. De rechten en verplichtingen van dit personeel op contractbasis moeten worden vastgesteld naar analogie van die van de tijdelijke functionarissen, met name wat de sociale zekerheid, toelagen en arbeidsomstandigheden betreft.
(37) Er dient te worden voorzien in overgangsmaatregelen om de nieuwe regeling en maatregelen geleidelijk te kunnen toepassen en tegelijkertijd de rechten die het personeel had verworven in het kader van het communautaire systeem van voor de inwerkingtreding van deze wijzigingen van het Statuut intact te laten en rekening te houden met hun legitieme verwachtingen.
(38) De maatregelen, met name de modernisering van de loopbanen en de financiële regelingen, zijn als een geheel aanvaard door de organisaties die het personeel vertegenwoordigen; deze organisaties zijn geraadpleegd in het kader van het bij het besluit van de Raad van 23 juni 1981 opgerichte Raadgevend Comité.
(39) Het Statuut van de ambtenaren van de Europese Gemeenschappen en de regeling die van toepassing is op de andere personeelsleden van de Europese Gemeenschappen, vastgesteld bij Verordening (EEG, Euratom, EGKS) nr. 259/68(6), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG, Euratom) nr. 2182/2003(7), moeten dienovereenkomstig worden gewijzigd,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Het Statuut van de ambtenaren van de Europese Gemeenschappen en de Regeling die van toepassing is op de andere personeelsleden van de Europese Gemeenschappen worden gewijzigd zoals aangegeven in bijlage I wat betreft het Statuut van de ambtenaren, en in bijlage II wat de Regeling die van toepassing is op de andere personeelsleden betreft.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op 1 mei 2004.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 22 maart 2004.