ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 5. dubna 2005
o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2005) 1032)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2005/294/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 písm. b) přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok a které se liší od množství stanoveného v bodu 2 přílohy III a bodu 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů stanovených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být oprávněné na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice 91/676/EHS. Odchylka platila v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 1999 až 2003 a platného do dne 1. srpna 2004. Umožnila používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu.
(3)
Dne 8. ledna 2004 požádalo Dánsko o prodloužení odchylky. Tato žádost byla doplněna technickými dokumenty ze dne 2. února 2004, 2. dubna 2004, 23. dubna 2004, 14. června 2004, 2. srpna 2004, 14. září 2004 a 4. října 2004.
(4)
Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro oznámenou odchylku.
(5)
V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 % během let 1985 až 2003.
(6)
Dánský parlament schválil třetí dánský akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a stanovil jím cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % během let 2005 až 2015 a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %.
(7)
V souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS připravilo Dánsko akční programy k dosažení cíle stanoveného v uvedené směrnici, podle kterého činí nejvyšší možný obsah dusičnanů v podzemních vodách 50 mg/l.
(8)
Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2002 až 2003 pod odchylku stanovenou v rozhodnutí 2002/915/EHS spadalo 1 845 podniků zabývajících se chovem skotu, 213 617 jednotek živočišné výroby a 123 068 hektarů, což odpovídá 4 %, 11 %, popř. 5 % jejich celkového počtu v Dánsku.
(9)
Výpočty velikosti vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích a na referenčních místech s písčitými a jílovitými půdami ukazují, že v letech 1990 až 2003 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 42 % v jílovitých půdách a o 52 % v písčitých půdách. Toto snížení je potvrzeno pro období 2002 až 2003.
(10)
Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje, že se plynule snížila a nyní se blíží 50 mg/l, s ročním snížením o 3,1 a 6,1 mg/l pro jílovité, popř. písčité půdy. Koncentrace dusičnanů v řekách v zemědělských povodích se v letech 1990 až 2003 snížila o 29 %. V roce 2003 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l.
(11)
Po přezkoumání žádosti Dánska a zejména s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2002/915/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny určité přísné podmínky.
(12)
Toto rozhodnutí se použije v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 2004 až 2007.
(13)
Použitelnost rozhodnutí 2002/915/ES skončila dnem 1. srpna 2004. S ohledem na zkušenosti získané v rámci tohoto rozhodnutí a za účelem zajištění, aby dotčení chovatelé skotu mohli dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo ode dne 2. srpna 2004.
(14)
Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dánská žádost předložená v dopise ze dne 8. ledna 2004, kterým Dánsko požádalo Komisi o povolení odchylky podle bodu 2 písm. b) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se schvaluje za níže uvedených podmínek.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
a)
„farmami zabývajícími se chovem skotu“ se rozumí podniky s více než třemi velkými dobytčími jednotkami, z nichž alespoň dvě třetiny tvoří skot;
b)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považuje doba kratší než čtyři roky);
c)
„plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž a/nebo jarní ječmen, pod které se seje před (u kukuřice) nebo po sklizni tráva, která slouží jako travní pokryvná meziplodina pro biologické zachycení reziduí dusíku během zimy;
d)
„řepou“ se rozumí krmná řepa.
Článek 3
Oblast působnosti
Tato odchylka platí individuálně a za podmínek uvedených v článcích 4 až 6 pro farmy zabývající se chovem skotu, kde se při střídání plodin z více jak 70 % střídají plodiny se zvláštní spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.
Článek 4
Každoroční žádost o povolení a závazek
1. Chovatelé skotu každoročně předloží žádost o povolení odchylky příslušným orgánům.
2. Spolu s každoroční žádostí se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
Množství statkových hnojiv vpravených každoročně do půdy na farmách zabývajících se chovem skotu, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nesmí přesáhnout množství obsahující 230 kg dusíku podle těchto podmínek:
a)
celkový přísun dusíku musí splňovat nároky posuzované plodiny na živiny a na jejich dodávku z půdy, přičemž míra hnojení je pevně stanovena na hodnotu 10 % pod optimální ekonomickou úrovní;
b)
pro každou farmu musí být zpracován plán hnojení a vedena jeho evidence. Plány střídání plodin pro období ode dne 1. srpna do dne 31. března následujícího roku musejí být orgánům předloženy nejpozději do dne 1. září. Tyto plány, které se vztahují na celé uvedené období, musejí být doplněny informacemi o očekávaném použití statkových a dusíkatých hnojiv a předloženy orgánům do dne 21. dubna. Plány střídání plodin musejí přesně vymezit trávu, travní pokryvné meziplodiny, řepy a jiné plodiny, pod které se seje tráva. Plány hnojení musejí uvádět odhadovanou potřebu použití dusíku a fosforu, přičemž použití dusíku se pevně stanoví na hodnotu 10 % pod ekonomickým optimem. Rovněž musejí přesně uvádět druh hnojiva, které bude použito (např. statková hnojiva, odpadní produkty, chemická hnojiva), a obsahovat situační náčrt umístění jednotlivých polí. Tyto plány musejí být aktualizovány nejpozději sedm dní po provedení jakékoliv změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů. Evidence hnojení musí být každoročně předkládána příslušnému orgánu. Tyto předpisy musejí být stanoveny ve vládních nařízeních;
c)
každá farma zabývající se chovem skotu musí spolu s každoroční žádostí předložit evidenci hnojení a akceptovat, že u ní může být provedena namátková kontrola;
d)
za účelem správného hnojení bude každý chovatel skotu, kterému se povolí odchylka, provádět periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě (nejméně každé tři roky na 5 ha půdy);
e)
statková hnojiva se nebudou rozmetat na podzim před osevem trávy a po orbě budou pěstovány plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Na 70 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v dotyčném podniku zabývajícím se chovem skotu se vyseje tráva, travní pokryvné meziplodiny nebo řepa a další plodiny, pod které se seje tráva s nízkým potenciálem vyluhování dusičnanů.
2. Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné oblasti, aby se podvázaly podzimní úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy a aby se omezily zimní úniky.
3. Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře.
4. Střídání plodin nezahrnuje žádné luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík. To však neplatí pro jetel v travinných porostech s méně než 50 % jetele, ani pro ječmen/hrách, pod který se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Každoročně se aktualizují a předají Komisi dvě mapy zachycující v jednotlivých obcích Dánska procentuální podíl farem zabývajících se chovem skotu a zemědělské půdy, na které se vztahuje odchylka. Poprvé budou mapy předloženy v posledním čtvrtletí roku 2005.
2. V rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí, který zahrnuje přibližně 4 500 ha půdy, se vykonají šetření a průběžné rozbory živin. Referenční místa budou vybrána na písčitých a jílovitých půdách.
3. Šetření a průběžné rozbory živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, střídání plodin a postupech na farmách zabývajících se chovem skotu. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty velikosti vyluhování dusičnanů z polí, na kterých se podle vědeckých zásad použije na hektar a za rok až 230 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech.
4. Aby se prověřilo, zda odchylka neohrozí cíl národního akčního programu a směrnice, bude se udržovat síť odběrů vzorků z půdní vody, z řek a z mělké podzemní vody v místech určených jako monitorovací místa zemědělských povodí v souladu s národním monitorovacím programem, aby se zjistily údaje o obsahu dusičnanů ve vodě opouštějící kořenovou zónu a vtékající do systému podzemní vody.
Článek 8
Podávání zpráv
1. Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů). Na základě prvotního posouzení budou první výsledky předány do října 2005, druhá zpráva do října 2006 a třetí zpráva do června 2008.
2. K takto dosaženým výsledkům přihlédne Komise při konečné nové žádosti dánských orgánů o povolení odchylky, jež bude posouzena podle postupu stanoveného v článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Článek 9
Platnost
Tato odchylka se použije ode dne 2. srpna 2004. Její použitelnost končí dnem 31. července 2008.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 5. dubna 2005.
BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE
van 5 april 2005
betreffende een verzoek om afwijking op grond van bijlage III, punt 2, onder b), en van artikel 9 van Richtlijn 91/676/EEG van de Raad inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2005) 1032)
(Slechts de tekst in de Deense taal is authentiek)
(2005/294/EG)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Richtlijn 91/676/EEG van de Raad van 12 december 1991 inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen (1), en met name op bijlage III, punt 2, onder b),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Indien een lidstaat van plan is om per hectare een andere hoeveelheid dierlijke mest op of in de bodem te brengen dan is bepaald in punt 2 van bijlage III en onder a) van bijlage III bij Richtlijn 91/676/EEG, moet deze hoeveelheid zodanig worden vastgesteld dat geen afbreuk wordt gedaan aan de in artikel 1 van die richtlijn genoemde doelstellingen, en moet de vaststelling van die hoeveelheid worden gemotiveerd aan de hand van objectieve criteria, zoals, in het onderhavige geval, lange groeiperioden en een hoge stikstofopname van de gewassen.
(2)
Op 18 november 2002 is de Commissie overgegaan tot de vaststelling van Beschikking 2002/915/EG (2) betreffende een verzoek om afwijking op grond van bijlage III, punt 2, onder b), en van artikel 9 van Richtlijn 91/676/EEG. De afwijking had betrekking op het Deense actieprogramma voor de periode 1999-2003 en was van toepassing tot en met 1 augustus 2004. Krachtens die beschikking mocht op specifieke rundveehouderijen jaarlijks een hoeveelheid dierlijke mest per hectare worden op- en ingebracht die tot 230 kg stikstof bevatte.
(3)
Op 8 januari 2004 heeft Denemarken om een verlenging van deze afwijking verzocht. Ter vervollediging van dit verzoek zijn technische documenten ingediend d.d. 2 februari 2004, 2 april 2004, 23 april 2004, 14 juni 2004, 2 augustus 2004, 14 september 2004 en 4 oktober 2004.
(4)
De Deense wetgeving tot omzetting van Richtlijn 91/676/EEG is in overeenstemming met de richtlijn en is onder meer van toepassing op de aangemelde afwijking.
(5)
Uit de beoordeling van het tweede Deense actieprogramma betreffende het aquatische milieu, die Denemarken in december 2003 heeft afgerond, blijkt dat de vooropgestelde verlaging van de nitraatuitspoeling met 48 % in de periode 1985-2003 is gehaald.
(6)
In de Deense parlementaire overeenkomst inzake het derde Deense actieprogramma betreffende het aquatische milieu voor de periode 2005-2015 is vastgesteld dat de nitraatuitspoeling in die tijdspanne nog verder moet worden verlaagd (met 13 %) en dat het fosfaatoverschot met 50 % moet worden verminderd.
(7)
Denemarken heeft overeenkomstig artikel 5 van Richtlijn 91/676/EEG actieprogramma’s vastgesteld om ervoor te zorgen dat de in die richtlijn vastgestelde maximumgrens van 50 mg nitraten per liter grondwater niet wordt overschreden.
(8)
Bewaking en controles hebben aangetoond dat, in de periode 2002-2003, de bij Beschikking 2002/915/EG vastgestelde afwijking betrekking had op 1 845 rundveehouderijen, 213 617 grootvee-eenheden en 123 068 hectare (respectievelijk 4 %, 11 % en 5 % van het totaal in Denemarken).
(9)
Uit berekeningen op basis van onderzoeken en nutriëntenanalyses die op zandige en kleiige referentielocaties in landbouwgebieden zijn verricht, blijkt dat in de periode 1990-2003 de nitraatuitspoeling in leembodems is teruggebracht met 42 %, en in zandbodems met 52 %. Deze verlaging is bevestigd voor de periode 2002/2003.
(10)
Blijkens trendanalyses is de nitraatconcentratie die wordt gemeten in water dat de wortelzone verlaat, jaarlijks gestaag gedaald met 3,1 mg per liter voor leembodems en 6,1 mg per liter voor zandbodems; ze bedraagt intussen bijna 50 mg per liter. Tussen 1990 en 2003 is de nitraatconcentratie van waterlopen in landbouwgebieden met 29 % gedaald. In 2003 werd in de bovenste grondwaterlagen van zowel zand als leembodems een gemiddelde nitraatconcentratie van minder dan 50 mg per liter gemeten.
(11)
Na bestudering van het verzoek van Denemarken en rekening houdend met de ervaring die met de toepassing van de bij Beschikking 2002/915/EG vastgestelde afwijking is opgedaan, is de Commissie van mening dat de door Denemarken beoogde dierlijke mestgift (230 kg stikstof per hectare per jaar) de doelstellingen van Richtlijn 91/676/EEG niet in de weg staat, mits strikte voorwaarden in acht worden genomen.
(12)
De bepalingen van deze beschikking worden toegepast in het kader van het Deense actieprogramma voor de periode 2004-2007.
(13)
Beschikking 2002/915/EG is op 1 augustus 2004 verstreken. Wil men ervoor zorgen dat de ervaring die met die beschikking is opgedaan, in aanmerking wordt genomen en dat de afwijking blijft gelden voor de betrokken rundveehouders, dan dient deze beschikking met ingang van 2 augustus 2004 van toepassing te zijn.
(14)
De in deze beschikking vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het bij artikel 9 van Richtlijn 91/676/EEG ingestelde comité,
HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN:
Artikel 1
Het bij brief van 8 januari 2004 door Denemarken bij de Commissie ingediende verzoek om toestemming voor een afwijking op grond van bijlage III, punt 2, onder b), bij Richtlijn 91/676/EEG wordt goedgekeurd op de onderstaande voorwaarden.
Artikel 2
Definities
In deze beschikking wordt verstaan onder:
a)
„rundveehouderijen”: bedrijven met meer dan drie grootvee-eenheden, en waar ten minste tweederde van de veestapel uit runderen bestaat,
b)
„gras”: blijvend of tijdelijk grasland („tijdelijk” betekent dat de betrokken grond doorgaans gedurende minder dan vier jaar grasland is),
c)
„met ondergezaaid gras verbouwde gewassen”: kuilgranen, kuilmaïs en/of zomergerst, met vóór (maïs) of na de oogst ondergezaaid gras dat fungeert als tussengewas voor de biologische retentie van stikstofresiduen in de winter,
d)
„bieten”: voederbieten.
Artikel 3
Toepassingsgebied
Deze afwijking geldt, op individuele basis en met inachtneming van de in de artikelen 4, 5 en 6 vastgestelde voorwaarden, voor rundveehouderijen waarvan de vruchtwisseling meer dan 70 % gewassen omvat die bijzonder veel stikstof verbruiken en een lang groeiseizoen hebben.
Artikel 4
Jaarlijkse toestemming en jaarlijkse verbintenis
1. De rundveehouder dient jaarlijks een aanvraag tot toepassing van de afwijking in bij de bevoegde instantie.
2. De jaarijkse aanvraag gaat vergezeld van een schriftelijke verklaring waarin de rundveehouder zich ertoe verbindt de in de artikelen 5 en 6 vastgestelde voorwaarden in acht te nemen.
Artikel 5
Op- en inbrengen van dierlijke mest en andere meststoffen
De hoeveelheid dierlijke mest die in rundveehouderijen elk jaar - ook door de dieren zelf - op of in de bodem wordt gebracht, mag niet meer dan 230 kg stikstof bevatten, en mag alleen met inachtneming van de volgende voorwaarden worden ingebracht:
a)
de totale stikstofgift is afgestemd op de nutriëntenbehoefte van het betrokken gewas en de hoeveelheid nutriënten in de bodem, waarbij de mestgift 10 % onder het economische optimum ligt;
b)
voor elk bedrijf worden een bemestingsplan en een mestboekhouding bijgehouden. Uiterlijk op 1 september moet een vruchtwisselingsplan voor de periode 1 augustus tot en met 31 maart van het daaropvolgende jaar bij de bevoegde instantie zijn ingediend. Uiterlijk op 21 april moet de bevoegde instantie beschikken over alle plannen voor de hele periode, aangevuld met informatie over de verwachte dierlijke mestgift en de verwachte stikstofgift. In de vruchtwisselingsplannen moet een onderscheid worden gemaakt tussen gras, gras als tussengewas of bieten en andere met ondergezaaid gras verbouwde gewassen. In de bemestingsplannen moet de behoefte aan stikstof en fosfor worden aangegeven, met dien verstande dat de stikstofgift 10 % onder het economische optimum moet liggen. Bovendien moeten de bemestingsplannen vermelden welke soorten mest zullen worden gebruikt (bv. dierlijke mest, afvalproducten, kunstmest) en moeten ze een kaart bevatten waarop de ligging van de verschillende percelen is aangegeven. Bij wijzigingen in de landbouwpraktijk moeten de plannen uiterlijk zeven dagen na de betrokken wijziging worden aangepast om overeenstemming tussen de plannen en de feitelijke landbouwpraktijk te garanderen. Jaarlijks moet een mestboekhouding bij de bevoegde instantie worden ingediend. Deze voorschriften moeten zijn vervat in wetten of besluiten;
c)
elke rundveehouderij dient jaarlijks een aanvraag in die vergezeld gaat van de mestboekhouding, en onderwerpt zich aan eventuele steekproefcontroles;
d)
rundveehouders aan wie de betrokken afwijking is toegestaan voeren, met het oog op een accurate bemesting, periodieke stikstof en fosforanalyses van de bodem uit (ten minste elke drie jaar per 5 ha grond);
e)
er wordt geen dierlijke mest op- en ingebracht in het najaar vóór een grasteelt, en na het ploegen wordt een gewas met een grote stikstofbehoefte geteeld.
Artikel 6
Bodemgebruik
1. 70 % of meer van de voor het op- en inbrengen van mest beschikbare landbouwgrond in de betrokken rundveehouderij wordt beteeld met gras, gras als tussengewas of bieten en andere met ondergezaaid gras verbouwde gewassen met een laag nitraatuitspoelingspotentieel.
2. Gras als tussengewas wordt niet vóór 1 maart omgeploegd, zodat er een permanent plantendek op het akkerland aanwezig is waardoor nitraat dat in het najaar in de ondergrond is terechtgekomen, wordt gerecupereerd en nitraatverlies in de winter wordt beperkt.
3. Tijdelijk grasland wordt in de lente geploegd.
4. Peulvruchten of andere gewassen die atmosferische stikstof binden, mogen niet in de vruchtwisseling worden opgenomen. Dit geldt evenwel niet voor klaver in grasland met minder dan 50 % klaver en voor met ondergezaaid gras verbouwde gerst/erwten.
Artikel 7
Bewaking
1. Er worden twee kaarten opgesteld die voor elke gemeente in Denemarken respectievelijk het percentage rundveehouderijen en het percentage landbouwgrond waarvoor de afwijking geldt, aangeven, en die jaarlijks moeten worden bijgewerkt en bij de Commissie moeten worden ingediend. Deze kaarten worden voor het eerst ingediend in het laatste kwartaal van 2005.
2. In het kader van het nationale programma voor de bewaking van de stroomgebieden in de landbouwzones worden onderzoeken en permanente nutriëntenanalyses verricht op circa 4 500 hectare. Voor de referentielocaties worden zowel zand- als kleibodems geselecteerd.
3. De onderzoeken en de permanente nutriëntenanalyses leveren gegevens op over het plaatselijke bodemgebruik, de vruchtwisseling en de praktijk op de rundveehouderijen. Deze gegevens kunnen worden gebruikt voor modelmatige berekeningen van de omvang van de nitraatuitspoeling op percelen waarop, volgens wetenschappelijke principes, dierlijke mest wordt op- en ingebracht die tot 230 kg stikstof bevat.
4. Om aan te tonen dat de afwijking geen gevaar vormt voor de doelstelling van het nationale actieprogramma en van de richtlijn, wordt in het kader van het nationale bewakingsprogramma een netwerk van locaties ter bewaking van de stroomgebieden in landbouwzones geëxploiteerd waar bodemwater, waterlopen en ondiepe grondwaterlagen worden bemonsterd met als doel gegevens te verstrekken over het nitraatgehalte van water dat de wortelzone verlaat en in het grondwater terechtkomt.
Artikel 8
Rapportage
1. De resultaten van de bewaking worden jaarlijks aan de Commissie meegedeeld, samen met een beknopt verslag over de evaluatiepraktijk (controles in de rundveehouderijen) en de ontwikkeling van de waterkwaliteit (gebaseerd op de bewaking van de uitspoeling uit de wortelzone, op de oppervlaktewater-/grondwaterkwaliteit, en op de aan de hand van modelmatige berekeningen). Na een initiële beoordeling worden de eerste resultaten tegen oktober 2005 gepresenteerd en wordt tegen oktober 2006 en juni 2008 respectievelijk een tweede en een derde verslag ingediend.
2. Een eventuele nieuwe aanvraag van de Deense autoriteiten om toepassing van de afwijking wordt door de Commissie getoetst aan de bereikte resultaten en wordt beoordeeld in het kader van de in artikel 9 van Richtlijn 91/676/EEG vastgestelde procedure.
Artikel 9
Geldigheid
Deze afwijking is van toepassing met ingang van 2 augustus 2004. Zij verstrijkt op 31 juli 2008.
Artikel 10
Deze beschikking is gericht tot het Koninkrijk Denemarken.
Gedaan te Brussel, 5 april 2005.