NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1292/2007
ze dne 30. října 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje se částečný prozatímní přezkum tohoto dovozu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1424/2006 (3), uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření, která jsou předmětem stávajícího přezkumu, měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 18 % uloženého z dovozu od individuálně určených vývozců, se zbytkovou celní sazbou 17,3 % na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 1676/2001 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Opatření uložená na dovoz z Indie v původním šetření byla rozšířena nařízením (ES) č. 1975/2004 (4) na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli.
(3)
Komise rozhodnutím 2001/645/ES (5) přijala závazky nabídnuté pěti indickými výrobci v souvislosti s původním šetřením. Tyto závazky byly zrušeny rozhodnutím 2006/173/ES (6).
(4)
Rada nařízením (ES) č. 367/2006 naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1124/2007 (7) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Opatření měla podobu valorického cla v rozmezí od 7 % do 19,1 % uloženého z dovozu od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, se zbytkovou celní sazbou 19,1 % vztahující se na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „předchozí antisubvenční šetření“.
2. Žádost o přezkum
(5)
Dne 23. května 2006 a poté 3. července 2006 podali žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení omezenou na prošetření dumpingu společnosti Jindal Poly Films Limited (dále jen „Jindal“) tito výrobci ve Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen „žadatelé“). Žadatelé zastupují velkou část podílu na výrobě PET filmu ve Společenství.
(6)
Žadatelé předložili tvrzení a dostatečně hodnověrně doložili, že: a) existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a působení újmy výrobnímu odvětví Společenství a že b) okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla stanovena opatření pro společnost Jindal, se změnily, přičemž tyto změny mají setrvalou povahu.
3. Šetření
(7)
Poté co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, oznámila dne 22. srpna 2006 (8) nejprve zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a pak dne 25. srpna 2006 (9) zahájení částečného prozatímního přezkumu, a to formou oznámení o zahájení těchto přezkumů, zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie.
(8)
Částečný prozatímní přezkum byl svým rozsahem omezen na prošetření dumpingu týkajícího se společnosti Jindal. Období přezkumného šetření bylo pro oba přezkumy stanoveno od 1. července 2005 do 30. června 2006. Prošetření tendencí významných pro vyhodnocení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se vztahovalo na období od roku 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Zúčastněné strany
(9)
Komise úředně vyrozuměla známé dotčené vyvážející výrobce, představitele vyvážející země, výrobce ve Společenství, dovozce a uživatele o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. V případě obou přezkumů byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(10)
Všem zúčastněným stranám, které o slyšení požádaly a prokázaly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, byla tato příležitost poskytnuta.
(11)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, s ohledem na zjevně značný počet vyvážejících výrobců PET filmu v Indii jmenovaných v žádosti bylo v oznámení o zahájení šetření předem ohlášeno použití technik výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Pro účely rozhodnutí, zda bude výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, pak pro účely samotného provedení výběru vzorku byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a dle specifikace v oznámení o zahájení šetření poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s PET filmem během období přezkumného šetření. Šest vyvážejících výrobců v Indii projevilo ochotu spolupracovat. Z těchto šesti vyvážejících výrobců byly pro potřeby vzorku vybrány tři společnosti (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited a Jindal) a obdržely dotazník. Podle zjištění představovaly tyto společnosti největší reprezentativní objem vývozu PET filmu do Společenství, který bylo během dostupné doby přiměřeně možné podrobit přezkumu ve smyslu čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(12)
Komise kromě toho zaslala dotazníky všem dalším subjektům známým jako dotčené, případně stranám, které se přihlásily během lhůty stanovené v oznámení o zahájení šetření. Úplné odpovědi byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jednoho dovozce/uživatele a čtyř uživatelů.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, jež pokládala za nezbytné pro stanovení dumpingu a újmy, stejně jako pro stanovení, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a újmy a zda zachování opatření bude v zájmu Společenství. V prostorách následujících zúčastněných stran byly vykonány inspekce na místě:
a)
Výrobci ve Společenství
-
Dupont Teijin Films (Lucembursko)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Německo)
-
Nuroll SpA (Itálie)
-
Toray Plastics Europe (Francie)
b)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Ester Industries Limited, Nové Dillí
-
Garware Polyester Limited, Aurangábád
-
Jindal Poly Films Limited, Nové Dillí
c)
Dovozce/uživatel ve spojení se sídlem ve Společenství
-
Rexor SAS (Francie)
d)
Dovozce/uživatel
-
Coverne SpA (Itálie)
e)
Uživatelé
-
Safta SpA (Itálie)
-
Metalvuoto SpA (Itálie).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je týž jako při původním šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex39206219 a ex39206290.
2. Obdobný výrobek
(15)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu v Indii, PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a způsoby využití. Jde proto o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM: DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Pro účely stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve ověřeno, že celkový tuzemský prodej společnosti Jindal je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že činí 5 % nebo více z prodaného celkového množství dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(17)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(18)
U těch typů výrobku, kde tuzemský prodej tvořil 5 % nebo více prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo pak zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 %, nebo nižší nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že dotčený typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(19)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(20)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(21)
Převážná většina vývozního prodeje dotčeného výrobku do Společenství během období přezkumného šetření se uskutečnila nezávislým odběratelům. Vývozní cena proto byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny buď skutečně zaplacené, nebo splatné.
(22)
Některé z vývozních prodejů se uskutečnily jedné společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství. Tato společnost ve spojení neprováděla další prodej zboží přímo, nýbrž zboží podstatným způsobem přeměnila v takovém rozsahu, že bylo zjištěno, že stanovení ceny vyváženého výrobku není reálně možné na základě ceny přeměněného výrobku při dalším prodeji v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ceny účtované společností Jindal její společnosti ve spojení byly srovnány s cenami uplatňovanými společností Jindal vůči jejím nezávislým odběratelům ve Společenství za stejné typy výrobku během období přezkumného šetření. Jelikož bylo zjištěno, že tyto dvě skupiny cen jsou pro jednotlivé typy výrobku v souladu, byl učiněn závěr, že ceny účtované společností Jindal její straně ve spojení se sídlem ve Společenství jsou spolehlivé a lze je použít pro výpočet vývozní ceny.
3. Srovnání
(23)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeno náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na slevy, rabaty, dopravné, pojistné, manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(24)
Společnost Jindal vznesla požadavek na úpravu na běžnou hodnotu u dovozního cla nevybraného v rámci režimu předběžné licence z dovozu surovin použitých pro výrobu zboží na vývoz. Režim předběžné licence povoluje bezcelní dovoz surovin za podmínky, že společnost vyveze odpovídající množství a hodnotu výsledného výrobku, určené v souladu s oficiálně stanovenými normami pro vstupy a výstupy. Dovoz v režimu předběžné licence lze využít buď pro výrobu zboží na vývoz, nebo pro doplnění tuzemských vstupů používaných k výrobě takového zboží. Společnost tvrdila, že vývoz dotčeného výrobku do Společenství byl využíván ke splnění ustanovení platných pro režim předběžné licence, pokud jde o dovoz surovin. Nebyl učiněn žádný závěr, zda je v případě tohoto požadavku úprava odůvodněná, jelikož by to vzhledem k tomu, že společnost dle zjištění tak jako tak neprováděla během období přezkumného šetření dumping, nemělo vliv na konečný výsledek přezkumného šetření.
4. Dumpingové rozpětí
(25)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen.
(26)
Toto srovnání prokázalo existenci záporného dumpingového rozpětí.
5. Trvalá povaha změněných okolností
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo také zkoumáno, zda lze nálezy zjištěné v průběhu tohoto šetření opodstatněně pokládat za trvalé povahy.
(28)
V této souvislosti se připomíná, že při dvou následných šetřeních přinesly závěry nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 a nařízení Rady (ES) č. 390/2005 (10) zjištění, že společnost Jindal neprovádí dumping. Tato zjištění o neexistenci dumpingu byla potvrzena i nynějším šetřením a neexistují žádné prvky, jež by naznačovaly, že by tato situace neexistence dumpingu neměla být trvalé povahy.
(29)
Po zvážení se tudíž má zato, že stávající opatření ve vztahu ke společnosti dosahují zamýšlených účinků a mají být zachována beze změny.
D. PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI
D.1 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(30)
Podle Eurostatu dosáhlo množství dotčeného výrobku dovezené do Společenství z Indie během období přezkumného šetření 23 472 tun. V rámci tohoto množství připadalo během období přezkumného šetření na tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku asi 97 % a na samotnou společnost Jindal zhruba 90 % celkového objemu vývozu z Indie do Společenství během období přezkumného šetření.
(31)
Během období šetření původního šetření (od 1. dubna 1999 do 31. března 2000) činil objem dovozu z Indie 50 590 tun. Během období šetření předchozího antisubvenčního šetření (od 1. října 2003 do 30. září 2004) činil objem dovozu z Indie 12 679 tun.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Předběžná poznámka
(32)
Jak je zmíněno v 11. bodě odůvodnění, byl sestaven vzorek ze tří vyvážejících výrobců. Pokud jde o společnost Jindal, platí zjištění uvedená v 16. až 26. bodě odůvodnění.
2.2 Běžná hodnota
(33)
Pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti Garware a Ester bylo nejdříve ověřeno, že vykázaný tuzemský prodej za každého z těchto vyvážejících výrobců je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že tvoří 5 % nebo více vykázaného množství prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(34)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej všech jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(35)
Pro ty typy výrobku, kde tuzemský prodej tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo poté zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 % nebo nižší, nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že daný typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2.3 Vývozní cena
(38)
Co se týče stanovení vývozních cen, je nutno si připomenout, že současné šetření slouží ke zjištění toho, zda v případě, že budou zrušena ochranná opatření, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví. V této souvislosti nelze stanovení vývozních cen použitých pro výpočet dumpingu omezovat na prošetření chování vývozců v minulosti, nýbrž je nutno zkoumat také pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnu. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem pravděpodobných vývozních cen do budoucna.
(39)
Vzhledem k existenci cenových závazků v průběhu části období přezkumného šetření bylo zejména zkoumáno, zda měla existence těchto závazků vliv na vývozní ceny v minulosti, a to natolik, že na ně nebylo možno spoléhat při stanovení budoucího chování. Dále se též poznamenává, že cenové závazky společností Garware a Ester byly odvolány dne 9. března 2006, přičemž období přezkumného šetření pokrývá období od 1. července 2005 do 30. června 2006. V případě společnosti Garware i Ester bylo zjištěno, že vývozní transakce, které probíhaly během období přezkumného šetření, kdy platil cenový závazek, byly uskutečňovány v cenách natolik blízkých MDC (minimálním dovozním cenám), že to vyvolalo pochybnosti, zda je lze hodnotit jako ceny setrvalé povahy a stanovené nezávisle na MDC. Podobná argumentace již byla popsána ve 28. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 366/2006 (11).
(40)
Co se týče společnosti Garware, transakce uskutečněné během období přezkumného šetření po odvolání závazku pokrývají asi 20 % celkového objemu vývozu a byly po uvedeném odvolání závazku prováděny trvale. Pokud jde o množství vyvezená po uplynutí platnosti závazku dne 8. března 2006, pokládají se ceny uplatňované při těchto transakcích za ceny reprezentativně vypovídající o tom, jakou cenovou politikou by se společnost Garware řídila, kdyby závazky neexistovaly. Z tohoto důvodu byly ceny uplatňované při těchto transakcích použity pro výpočet vývozní ceny u všech objemů vyvezených společností Garware v průběhu celého období přezkumného šetření.
(41)
Co se týče společnosti Ester, transakce uskutečněné během období po odvolání závazku tvoří pouze 5 % celkového množství a jsou omezeny na velmi krátké období, následující bezprostředně po odvolání závazku. Proto není možné pokládat ceny při těchto transakcích za reprezentativní pro vývozní ceny, které by společnost byla uplatňovala v případě neexistence závazku. Jak již bylo uvedeno ve 39. bodě odůvodnění, vývozní ceny do Společenství, které společnost Ester uplatňovala před odvoláním závazku, se velmi blížily MDC. Kromě toho bylo také zjištěno, že vývozní ceny společnosti Ester do třetích zemí byly, jak podle vyhodnocení na základě váženého průměru, tak na základě srovnání jednotlivých typů, výrazně pod cenami do Společenství, z čehož vyplynula pravděpodobnost, že v případě neexistence závazků by ceny do Společenství byly uvedeny do stejné úrovně s cenami za stejné typy výrobku do dalších třetích zemí. Z toho byl tudíž vyvozen závěr, že vývozní ceny společnosti Ester do Společenství z doby, kdy platil závazek, nelze v souvislostech nynějšího přezkumu před pozbytím platnosti použít pro stanovení spolehlivých vývozních cen ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že společnost Ester prodávala během období přezkumného šetření dotčený výrobek v podstatných množstvích na světovém trhu, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke všem třetím zemím, a to v případě všech typů, které byly prodávány do Společenství v průběhu té části období přezkumného šetření, kdy byl závazek v platnosti. Pokud jde o část období přezkumného šetření po uvedeném odvolání závazku, byla vývozní cena stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke Společenství.
2.4 Srovnání
(42)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo provedeno v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na dopravné, pojistné, na manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(43)
Vyvážející výrobci uplatnili u omezeného počtu vývozů požadavek na úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, a to na základě hodnoty zvýhodnění získaných na vývoz v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) po uskutečnění vývozu. V uvedeném režimu lze částky připsané za vývoz dotčeného výrobku použít ke kompenzaci splatného cla z dovozu libovolného zboží nebo je lze bez omezení prodat jiným společnostem. Kromě toho neexistují žádná omezení, podle nichž by se dovážené zboží muselo používat pouze při výrobě vyváženého výrobku. Výrobci neprokázali, že zvýhodnění v rámci režimu DEPB po uskutečnění vývozu ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména že v důsledku zvýhodnění v režimu DEPB platili odběratelé na tuzemském trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek byl proto odmítnut.
2.5 Dumpingové rozpětí
(44)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen. Tam, kde vývozní ceny vycházely z cen do třetích zemí, byly vypočteny příslušné ceny CIF na hranice Společenství zvýšením jejich ceny ze závodu do třetích zemí o vážený průměrný rozdíl mezi cenami jednotlivých typů výrobku ze závodu a cenami CIF na hranice Společenství.
(45)
Toto srovnání prokázalo dumpingové rozpětí v pásmu od 15 % do 25 %. Připomíná se, že v případě společnosti Jindal bylo zjištěno záporné dumpingové rozpětí (viz 26. bod odůvodnění).
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Nevyužité kapacity
(46)
Volná kapacita všech známých indických vývozců během období přezkumného šetření byla odhadnuta na 32 000 tun. Je však nutno konstatovat, že z tohoto celkového objemu připadá zhruba 25 000 tun na indické vývozce s nulovým antidumpingovým clem. Případné zrušení antidumpingových opatření bude mít pravděpodobně jen malý dopad na vývozní politiku těchto společností. Z toho plyne, že zhruba pouze 7 000 tun připadá na indické vývozce zatížené antidumpingovým clem v sazbě jiné než 0 %. Volná kapacita této druhé skupiny, která během období přezkumného šetření představovala přibližně 30 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství a 3 % spotřeby Společenství, by mohla být v případě zrušení opatření nasměrována do Společenství.
3.2 Pobídky pro přesměrování objemu prodeje do Společenství
(47)
Podle srovnání jednotlivých typů výrobku byly během období přezkumného šetření - v případě do vzorku zařazených indických vývozců s dumpingovým rozpětím jiným než 0 % - vývozní ceny do třetích zemí o 20 % až 30 % nižší než vývozní ceny stejných vyvážejících výrobců do Společenství. Prodej těchto dvou vývozců do třetích zemí se uskutečňoval ve významných množstvích, která činila 80 % až 90 % jejich celkového prodeje na vývoz. Po úvaze se proto má zato, že výši vývozních cen do třetích zemí lze pokládat za indikaci pro výši cen u vývozního prodeje do Společenství v případě, že by byla zrušena opatření.
(48)
Některé z největších vývozních trhů světa pro PET film jsou chráněné vysokými celními tarify. Jmenovitě dovoz PET filmu z Indie do USA podléhá antidumpingovému clu v rozmezí od 2,32 % do 24,11 % a vyrovnávacímu clu v rozmezí od 9 % do 25,27 %, v závislosti na tom, kterého indického vývozce se týká.
3.3 Závěr
(49)
Lze tudíž vyvodit závěr, že při relativních úrovních cen a výše popsaných volných kapacitách a pobídkách existuje pravděpodobnost i) přetrvávání dumpingu, ii) zvyšování množství vyváženého do Společenství, pokud by byla zrušena platná antidumpingová opatření.
D.2 DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(50)
Čtyři výrobci ve Společenství (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe) při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření představovali zhruba 95 % výroby Společenství. Představují proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(51)
Poznamenává se, že situace týkající se ochrany výroby PET filmu ve Společenství se od původního šetření změnila. Je skutečností, že společnost Kodak Industrie (Francie) již nadále PET film ve Společenství nevyrábí a společnost 3M svou činnost převedla na společnost I.T.P. SpA (Itálie), která v současnosti dále transformuje svůj provoz na novou a odchylnou výrobu. Je také nutno zdůraznit, že jelikož se Česká republika stala od 1. května 2004 členem Evropské unie, je společnost Fatra a. s. (usazená v České republice) součástí výrobního odvětví Společenství.
D.3 SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
(52)
Stanovení celkové spotřeby Společenství je založeno na statistice dovozu Eurostatu, na prodeji do Společenství výrobním odvětvím Společenství a na prodeji dalších výrobců usazených ve Společenství.
Tabulka 1
Spotřeba Společenství
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003=100)
100
99
99
101
(53)
Ve srovnání s rokem 2003 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 1 % (více než 3 000 tun).
2. Dovoz z Indie, Brazílie a Izraele: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(54)
Objem dovozu do Společenství z Indie se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření zvýšil o 86 % a tržní podíl vzrostl z 5 % na 9 %, zatímco ceny poklesly o 12 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003=100)
100
127
190
186
Podíl na trhu
5 %
6 %
10 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003=100)
100
94
93
88
(55)
Dovoz z Brazílie a Izraele, u něhož dle zjištění dochází k obcházení, jak je zmíněno ve 2. bodě odůvodnění, prudce poklesl po rozšíření antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indie též na tento dovoz. Ceny PET filmu pocházejícího z těchto zemí se po uložení opatření proti obcházení zvýšily o 219 %.
Tabulka 3
Dovoz z Brazílie a Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
6 855
5 527
271
419
Index (2003=100)
100
91
5
6
Podíl na trhu
2 %
2 %
0 %
0 %
Ceny v EUR/t (údaje Eurostatu)
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Je však třeba vzít v úvahu skutečnost, že podle zjištění z nynějšího šetření společnost Jindal neprováděla dumping a že dle zjištění z dřívějších šetření neprováděly dumping ostatní společnosti (zejména Flex Industries Limited a Polyplex Corporation Limited). Přiměřeně tomu se při nynějším šetření posuzují pouze ten dovoz, u nějž bylo zjištěno obcházení. Dumpingový dovoz z Indie a dovoz podléhající antidumpingovému clu se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření snížil o 70 % - viz tabulka 4. Prudký pokles tohoto dovozu je do značné míry způsoben uložením opatření proti obcházení na dovoz z Brazílie a Izraele.
Tabulka 4
Dovoz z Indie + Brazílie + Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003=100)
100
86
35
27
Podíl na trhu
4 %
4 %
1 %
1 %
Ceny v EUR/t
1 855
1 852
1 891
1 785
zdroj: údaje Eurostatu a společností
3. Dovoz z dalších třetích zemí
(57)
Dovoz z dalších třetích zemí se za posuzované období zvýšil o 24 % (ze zhruba 62 000 tun v roce 2003 na asi 77 000 tun během období přezkumného šetření) a tomuto dovozu odpovídající podíl na trhu ve Společenství vzrostl o 5 procentních bodů (z 25 % na 30 %.). Hlavní dovoz se uskutečňoval z Jižní Koreje, USA, Thajska a Spojených arabských emirátů (dále jen „SAE“). Průměrná cena za tunu klesla v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 11 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 5
Země
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Jižní Korea
Objem dovozu
(v tunách)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Podíl na trhu
10 %
10 %
9 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Objem dovozu
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003=100)
100
128
141
92
Podíl na trhu
6 %
7 %
8 %
5 %
Ceny v EUR/t
7 575
6 067
4 974
6 690
Thajsko
Objem dovozu
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003=100)
100
228
303
303
Podíl na trhu
1 %
3 %
3 %
3 %
Ceny v EUR/t
1 742
1 764
1 811
1 758
SAE
Objem dovozu
(v tunách)
1
26
2 478
5 898
Index (2004=100)
100
9 422
22 427
Podíl na trhu
0 %
1 %
2 %
Ceny v EUR/t
2 872
1 854
1 790
Celkem Jižní Korea, USA, Thajsko a SAE
Objem dovozu
(v tunách)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003=100)
100
80
100
110
Podíl na trhu
17 %
20 %
21 %
20 %
Celkem jiné země než Indie, Brazílie a Izrael
Objem dovozu
(v tunách)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003=100)
100
105
119
124
Podíl na trhu
25 %
26 %
30 %
30 %
Cena
Vážená průměrná cena v EUR/t
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala všechny příslušné ekonomické faktory a ukazatele s dopadem na stav výrobního odvětví Společenství.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(59)
V průběhu posuzovaného období zůstávala kapacita stabilní (zhruba 190 000 tun) a výroba a využití kapacity se snížily o 4 %.
Tabulka 6
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Výroba v tunách
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacita v tunách
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Využití kapacity
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2 Zásoby
(60)
Zásoby dotčeného výrobku poklesly od roku 2003 do roku 2004 z 23 929 tun na 22 241 tunu, mírně vzrostly v roce 2005 a poklesly na 21 272 tuny během období přezkumného šetření. Tento pokles byl vyvolán především snižováním výroby.
Tabulka 7
Zásoby
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Tun
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3 Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství a podíl na trhu
(61)
Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se od roku 2003 do roku 2005 snížil o 5 % ze 142 755 tun na 135 956 tun, mírně rostl od roku 2005 do období přezkumného šetření, dosáhl však přitom pouze 98 % úrovně prodeje v roce 2003. Prodej společnostem ve spojení byl zanedbatelný (za posuzované období se pohyboval v rozmezí od 200 do 300 tun ročně). Kromě toho podíl na trhu výrobního odvětví Společenství poklesl v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 2 procentní body.
Tabulka 8
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem prodeje v tunách
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Podíl na trhu vyjádřený v celkové spotřebě
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4 Prodejní ceny a náklady
(62)
Jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období poklesly o 2 % (z 2 891 EUR/t v roce 2003 na 2 819 EUR/t během období přezkumného šetření), stejně jako průměrné náklady na tunu, které se snížily z 3 216 EUR/t v roce 2003 na 3 137 EUR/t během období přezkumného šetření. K tomuto snižování nákladů docházelo navzdory skutečnosti, že průměrné náklady na většinu surovin (v důsledku prudkého zvýšení cen ropy) podstatně stouply. Tyto údaje dokládají, že pokud se mělo výrobní odvětví Společenství dokázat vyhnout ztrátě příliš velkého podílu na trhu, nemohlo si dovolit plně krýt své výrobní náklady prodejními cenami.
Tabulka 9
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Vážená průměrná cena
(v EUR/t)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Vážené průměrné náklady
(v EUR/t)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5 Růst
(63)
Výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období ztrácelo na mírně rostoucím trhu podíl na trhu.
4.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(64)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství klesla mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření o 13 %. Ačkoli se průměrná mzda na zaměstnance zvýšila o 5 %, uskutečnily se racionalizační snahy a produktivita na zaměstnance vzrostla o 9 %. Míra nákladů práce na vyrobenou tunu tak poklesla o 4 %.
Tabulka 10
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Zaměstnanost
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivita v tunách na pracovníka
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Mzdy v tis. EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Průměrná mzda na pracovníka
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Mzdy na vyrobenou tunu
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7 Ziskovost a návratnost investic
(65)
Ziskovost prodeje je tvořena ziskem dosaženým prodejem dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost investic byla vypočtena na základě návratnosti celkových aktiv.
(66)
Ziskovost a návratnost investic z prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům ve Společenství přes drobná zlepšení v letech 2004 a 2005 zůstávala po celé posuzované období záporná. Během období přezkumného šetření byla ziskovost i návratnost investic výrazně nízká (ziskovost - 11 % a návratnost investic - 3,1 %) a opětovně se snížila po roce 2005.
Tabulka 11
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Ziskovost
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Návratnost investic
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8 Peněžní tok
(67)
Vývojová tendence peněžního toku se zhoršovala, zejména během období přezkumného šetření.
Tabulka 12
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Peněžní tok v tis. EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 13
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Investice v tis. EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
V období od roku 2003 do období přezkumného šetření se investice do výroby PET filmu snížily o 18 %. Během období přezkumného šetření se zvýšila hodnota investic o 6 % ve srovnání se situací v roce 2005, investice však ve srovnání s úrovní roku 2003 zůstávaly nižší. Během šetření bylo zjištěno, že investice byly vkládány převážně do zvyšování kvality výrobku a do údržby a zachování výrobní kapacity.
(69)
Tato nízká úroveň investic je do značné míry odůvodněna skutečností, že mateřské společnosti výrobního odvětví Společenství nejevily zájem o investování nebo o poskytování záruk za investice do neziskových činností, jako je výroba PET filmu v Evropě.
4.10 Velikost dumpingového rozpětí a zotavení z předchozího dumpingu
(70)
Při analýze velikosti dumpingu se bere v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak je uvedeno výše, z dostupných informací vyplývá, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nadále prodává do Společenství za dumpingové ceny. Přestože je zjištěné dumpingové rozpětí významné, jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství během období přezkumného šetření významný nebyl, a to vzhledem k tomu, že podíl na trhu dumpingového dovozu z Indie a dovozu, u nějž bylo zjištěno obcházení, tvořil 1 % celkové spotřeby Společenství. Společnost Jindal nepochybně přispěla ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Je však zároveň nutno brát zřetel na to, že i kdyby byl dovoz od společnosti Jindal z analýzy vyňat, nebylo by výrobní odvětví Společenství schopno zotavit se z předchozího dumpingu po zavedení antidumpingových opatření v roce 2001 kvůli obcházení (proti němuž byla přijata opatření teprve na konci roku 2004) a nevhodnosti závazků, které byly zrušeny teprve v loňském roce. Nelze zapomínat, že před uložením cel proti obcházení a zrušením závazků byla úroveň dovozu od indických společností, u něhož byl zjištěn dumping, více než trojnásobná oproti období přezkumného šetření.
5. Závěr o situaci na trhu Společenství
(71)
Množství PET filmu spotřebované na trhu Společenství se zvýšilo o 1 %, zatímco objem prodeje výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 %.
(72)
Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů újmy zhoršila: výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (- 4 %), objem prodeje (- 2 %) a hodnota (- 5 %), podíl na trhu (- 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost, investiční činnost a návratnost investic.
(73)
Restrukturalizační snahy vyvíjené výrobním odvětvím Společenství v oblasti zaměstnanosti, snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance nedokázaly vyrovnat dopad zvyšování cen v průběhu posuzovaného období. Výrobní náklady byly vyšší než prodejní cena. Zároveň s tím působila nízká cenová úroveň dumpingového dovozu z Indie a z dalších zemí, u nichž bylo zjištěno obcházení. Konstatuje se nicméně, že cenový tlak na výrobní odvětví Společenství byl částečně zapříčiňován dovozem společnosti Jindal, u níž během období přezkumného šetření dumping zjištěn nebyl a na niž připadalo zhruba 90 % celkového dovozu PET filmu z Indie.
(74)
S ohledem na výše uvedené zůstává situace výrobního odvětví Společenství nadále nejistá a jakýkoli nárůst dumpingového dovozu by podle vší pravděpodobnosti tuto situaci zhoršil.
D.4 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ČI OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Jak je uvedeno výše, situace výrobního odvětví Společenství zůstává nejistá. Pokud by měla být zrušena antidumpingová opatření, dojde k významnému nárůstu dumpingového dovozu. Jak již bylo naznačeno ve 46. bodě odůvodnění, indičtí vývozci podléhající antidumpingovému clu disponují potenciálem pro zvýšení svých objemů vývozu ve velkém rozsahu, a jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění, některé z největších vývozních trhů pro PET film ve světě jsou ochraňovány vysokými tarify, zvláště pak trh s PET filmem v USA.
(76)
Při neexistenci antidumpingových cel by indický dumpingový dovoz mohl vyvíjet na trh Společenství významný cenový tlak. Existují proto zjevné náznaky nasvědčující pravděpodobnému obnovení újmy.
(77)
Vzhledem k výše uvedenému by případné vystavení výrobního odvětví Společenství zvýšeným objemům dovozu z Indie za dumpingové ceny způsobilo další zhoršení finanční situace odvětví. Na tomto základě se tudíž činí závěr, že zrušení opatření proti Indii by se vší pravděpodobností mělo za následek obnovení újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství.
D.5 ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(78)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku.
(79)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda stanovení zájmu Společenství vycházelo z posouzení všech různých zúčastněných zájmů, tj. ze strany výrobního odvětví Společenství, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
(80)
Je třeba připomenout, že podle posouzení při původním šetření není přijetí opatření v rozporu se zájmem Společenství. Dále ta skutečnost, že nynější šetření je přezkumem, a tedy analýzou situace, během níž antidumpingová opatření již byla v platnosti, umožňuje posoudit všechny nežádoucí záporné dopady stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.
(81)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu neexistují závažné důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
(82)
Pro účely posouzení pravděpodobného dopadu uložení či neuložení opatření byly vyžádány informace od všech zúčastněných stran, o nichž bylo buď známo, že jsou dotčené, nebo které se přihlásily samy. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, devíti nezávislým dovozcům a 23 uživatelům. Komise kromě toho kontaktovala všechny ostatní výrobce ve Společenství, kteří neposkytli informace požadované pro spolupráci na šetření, aby získala základní informace o jejich výrobě a prodejích.
1. Dopad na výrobní odvětví Společenství
(83)
Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství se nadále nachází ve zranitelné situaci, jež je popsána v 58. až 74. bodě odůvodnění.
(84)
Očekává se, že zachování opatření uleví narušení trhu a stlačování cen. Opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila přinejmenším udržet své prodeje a požívat výhod úspor z rozsahu.
(85)
V opačném případě, pokud by antidumpingová opatření byla ukončena, je pravděpodobné, že nepříznivý vývoj finanční situace výrobního odvětví Společenství bude přetrvávat, nebo se dokonce zhoršovat. Výrobní odvětví Společenství je obzvláště poznamenáno propadem výnosů, který je důsledkem stlačených cen a klesajícího podílu na trhu.
(86)
Z uvedeného se vyvozuje, že zachování antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.
2. Dopad na dovozce a uživatele
(87)
Při šetření spolupracovali a úplné odpovědi dodali pouze jeden dovozce/uživatel a čtyři uživatelé. Představují 16,3 % celkové spotřeby PET filmu ve Společenství, a jak uvedli, prodloužení antidumpingových cel by nemělo na jejich společnosti zásadnější dopad.
3. Závěr o zájmu Společenství
(88)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se činí závěr, že uložení opatření by nemělo významný nepříznivý účinek, ba dokonce žádný účinek na situaci uživatelů a dovozců dotčeného výrobku.
(89)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že proti zachování antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(90)
Všechny strany byly informovány o zásadních skutečnostech a posouzeních, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Stranám byla také poskytnuta lhůta pro předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností a zvážení se činí závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být ukončen částečný prozatímní přezkum omezený na společnost Jindal a mělo by být zachováno antidumpingové clo v sazbě 0 % uložené v původním šetření z dovozu PET filmu vyráběného a vyváženého do Evropského společenství společností Jindal.
(92)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, měla by být ve smyslu ustanovení čl. 11 odst. 2 základního nařízení a na základě výše uvedených zjištění zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET filmu z Indie.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie, obvykle deklarovaného pod kódy KN ex39206219 a ex39206290, v rozsahu, v němž se tato opatření týkají indického vyvážejícího výrobce Jindal Poly Films Limited, se ukončuje.
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, který spadá pod kódy KN ex39206219 (kódy TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 a 3920621994) a ex39206290 (kódy TARIC 3920629033 a 3920629094), pocházejícího z Indie.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indie
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indie
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indie
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indie
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indie
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indie
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indie
3,5
A753
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
3. Poskytne-li kterákoli strana Komisi dostatek důkazů, že
-
během období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 a od 1. července 2005 do 30. června 2006 nevyvážela zboží popsané v odstavci 1,
-
není ve spojení s některým vývozcem nebo výrobcem, na něhož se vztahují opatření uložená nařízením (ES) č. 366/2006, a
-
po skončení období od 1. července 2005 do 30. června 2006 vyvezla dotčené zboží nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek na vývoz jeho významného množství do Společenství,
může Rada prostou většinou na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem změnit odstavec 2 přidáním uvedené strany na seznam společností, na něž se vztahují antidumpingová opatření, uvedený v tabulce v odstavci 2, přičemž konečné clo je vážená průměrná sazba cla 3,5 %.
4. Konečné zbytkové antidumpingové clo uvedené v odstavci 2 se tímto rozšiřuje na dovoz téhož polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli) (kódů TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) s výjimkou těch vyrobených společnostmi:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim s. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (doplňkový kód TARIC A691).
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 30. října 2007.
VERORDENING (EG) Nr. 1292/2007 VAN DE RAAD
van 30 oktober 2007
tot instelling van een definitief antidumpingrecht op polyethyleentereftalaatfolie (petfolie) van oorsprong uit India naar aanleiding van een nieuw onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad in verband met het vervallen van de desbetreffende maatregel en tot beëindiging van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 3, inzake de invoer van dat product
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name op artikel 11, leden 2 en 3,
Gezien het voorstel van de Commissie, ingediend na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Geldende maatregelen
(1)
De Raad heeft bij Verordening (EG) nr. 1676/2001 (2), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1424/2006 van de Raad (3), een definitief antidumpingrecht ingesteld op polyethyleentereftalaatfolie (petfolie) van oorsprong uit onder meer India. Bij de maatregelen waarop dit nieuwe onderzoek betrekking heeft, ging het om een ad-valoremantidumpingrecht ter hoogte van 0 % tot 18 %, ingesteld op de invoer die afkomstig was van bij name genoemde exporteurs en een residueel recht van 17,3 % op de invoer die van alle andere ondernemingen afkomstig was. Het onderzoek dat leidde tot Verordening (EG) nr. 1676/2001, zoals gewijzigd, wordt hierna aangeduid als „het oorspronkelijke onderzoek”.
(2)
De in het oorspronkelijke onderzoek op de invoer uit India ingestelde maatregelen werden bij Verordening (EG) nr. 1975/2004 van de Raad (4) uitgebreid tot de invoer van petfolie verzonden uit Brazilië en Israël, en al dan niet aangegeven als van oorsprong uit Brazilië of Israël.
(3)
Bij Besluit 2001/645/EG (5) aanvaardde de Commissie in het kader van het oorspronkelijke onderzoek verbintenissen van vijf Indiase producenten. Deze verbintenissen werden opgezegd bij Besluit 2006/173/EG (6).
(4)
De Raad heeft bij Verordening (EG) nr. 367/2006, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1124/2007 van de Raad (7), een definitief compenserend recht op petfolie van oorsprong uit India ingesteld. Voor bij name genoemde exporteurs werden ad-valoremrechten van 7 % tot 19,1 % vastgesteld en voor alle andere ondernemingen een residueel recht van 19,1 %. Het onderzoek dat tot Verordening (EG) nr. 367/2006, zoals gewijzigd, leidde, wordt hierna aangeduid als „het vorige antisubsidieonderzoek”.
2. Verzoek om een nieuw onderzoek
(5)
Op 23 mei 2006 respectievelijk 3 juli 2006 hebben onderstaande communautaire producenten een verzoek om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van een maatregel overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening en een verzoek om een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 3, van de basisverordening, dat alleen een onderzoek van dumping door Jindal Poly Films Limited („Jindal”) betrof, ingediend: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH en Nuroll SpA („de indieners van het verzoek”). Zij vertegenwoordigen een groot gedeelte van de productie van petfolie in de Gemeenschap.
(6)
De indieners van het verzoek voerden aan dat: a) de dumping en de schade voor de bedrijfstak van de Gemeenschap waarschijnlijk zullen voortduren of opnieuw zullen optreden, en b) de omstandigheden met betrekking tot de dumping, op grond waarvan de maatregelen voor Jindal waren vastgesteld, zijn veranderd en deze wijzigingen van blijvende aard zijn; zij leverden hiervoor voldoende voorlopig bewijsmateriaal.
3. Onderzoek
(7)
Daar de Commissie na raadpleging van het Raadgevend Comité had besloten dat er voldoende bewijsmateriaal was om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregel op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening en een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek op grond van artikel 11, lid 3, van de basisverordening te rechtvaardigen, heeft zij de opening van deze onderzoeken op 22 augustus 2006 (8) respectievelijk 25 augustus 2006 (9) via een bericht van inleiding in het Publicatieblad van de Europese Unie aangekondigd.
(8)
Het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek was beperkt tot het onderzoek van dumping door Jindal. Voor beide onderzoeken werd het nieuwe onderzoektijdvak („NOT”) vastgesteld op het tijdvak van 1 juli 2005 tot en met 30 juni 2006. Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling of het waarschijnlijk is dat de schade zal voortduren of opnieuw zal optreden, had betrekking op de periode van 2003 tot het eind van het nieuwe onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
4. Betrokken partijen
(9)
De Commissie heeft de producenten/exporteurs, de vertegenwoordigers van het land van uitvoer, de communautaire producenten, de importeurs en de haar bekende betrokken gebruikers officieel van de opening van het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregel in kennis gesteld. Voor beide nieuwe onderzoeken kregen belanghebbenden de gelegenheid om binnen de in de berichten van inleiding genoemde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(10)
Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(11)
Ten aanzien van het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregel werd wegens het grote aantal in het verzoek genoemde producenten/exporteurs van petfolie in India overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening in het bericht van inleiding het gebruik van steekproeftechnieken overwogen. Om te kunnen beslissen of een steekproef noodzakelijk was - en, zo ja, deze ook samen te stellen -, werd aan alle producenten/exporteurs gevraagd zich bij de Commissie te melden en haar, zoals vermeld in het bericht van inleiding, basisinformatie over hun petfolieactiviteiten in het nieuwe onderzoektijdvak te verstrekken. Zes producenten/exporteurs in India toonden zich bereid aan het onderzoek mee te werken. Drie van hen (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited en Jindal) werden voor de steekproef geselecteerd en ontvingen een vragenlijst. Vastgesteld werd dat deze ondernemingen ten aanzien van de uitvoer van petfolie naar de Gemeenschap overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening de grootste representatieve hoeveelheid vertegenwoordigen die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht.
(12)
Daarnaast heeft de Commissie een vragenlijst gestuurd naar alle andere haar bekende betrokken partijen en naar alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn hadden gemeld. Ingevulde vragenlijsten werden ontvangen van vier communautaire producenten, de drie producenten/exporteurs in de steekproef, één importeur/gebruiker en vier gebruikers.
(13)
De Commissie verzamelde en controleerde alle informatie die zij nodig achtte om vast te stellen of er sprake was van dumping en schade, of een voortzetting of opnieuw optreden van de dumping en de schade waarschijnlijk is en of handhaving van de maatregelen in het belang van de Gemeenschap is. Bij de volgende belanghebbenden werd ter plaatse een controle verricht:
a)
Communautaire producenten
-
Dupont Teijin Films (Luxemburg),
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Duitsland),
-
Nuroll SpA (Italië),
-
Toray Plastics Europe (Frankrijk);
b)
Producenten/exporteurs in India
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
c)
Verbonden importeur/gebruiker in de Gemeenschap
-
Rexor SAS (Frankrijk);
d)
Importeur/gebruiker
-
Coverne SpA (Italië);
e)
Gebruikers
-
Safta SpA (Italië),
-
Metalvuoto SpA (Italië).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(14)
Het betrokken product is hetzelfde als in het oorspronkelijke onderzoek, namelijk polyethyleentereftalaatfolie (petfolie) van oorsprong uit India, dat doorgaans wordt ingedeeld onder de GN-codes ex39206219 en ex39206290.
2. Soortgelijk product
(15)
Evenals in het oorspronkelijke onderzoek werd vastgesteld dat petfolie dat in India wordt geproduceerd en daar op de binnenlandse markt wordt verkocht, dezelfde fysieke en technische kenmerken en dezelfde toepassingen heeft als petfolie dat vanuit India naar de Gemeenschap wordt uitgevoerd en petfolie dat door de communautaire producenten wordt geproduceerd en verkocht. Daarom gaat het om soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
C. GEDEELTELIJK TUSSENTIJDS NIEUW ONDERZOEK: DUMPING
1. Normale waarde
(16)
Om de normale waarde vast te stellen, werd eerst gecontroleerd of de totale binnenlandse verkoop van Jindal representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening, d.w.z. of deze ten minste 5 % van de totale naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheid van het betrokken product bedroeg.
(17)
Vervolgens werd per producttype nagegaan of de totale binnenlandse verkoop ten minste 5 % van de naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheid van dat producttype bedroeg.
(18)
Voor producttypen waarvoor de binnenlandse verkoop ten minste 5 % van de naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheden van dat producttype bedroeg, werd daarna in overeenstemming met artikel 2, lid 4, van de basisverordening onderzocht of deze verkoop in voldoende mate in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. Voor elk producttype waarvan de binnenlandse verkoop voor meer dan 80 % boven de kostprijs geschiedde, werd de normale waarde vastgesteld op basis van de gewogen gemiddelde prijs die werkelijk voor alle binnenlandse verkopen werd betaald. Voor producttypen waarvoor 80 % of minder, doch niet minder dan 10 % van de verkooptransacties winstgevend was, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijk betaalde gewogen gemiddelde prijs van uitsluitend de winstgevende binnenlandse verkopen. Voor producttypen waarvan, qua hoeveelheid, minder dan 10 % op de binnenlandse markt verkocht was tegen een prijs die niet onder de kostprijs per eenheid lag, ging men ervan uit dat het betrokken producttype niet in het kader van normale handelstransacties was verkocht, zodat de normale waarde in overeenstemming met artikel 2, lid 3, van de basisverordening moest worden berekend.
(19)
Voor producttypen waarvan de binnenlandse prijzen van de producent/exporteur wegens de ontoereikende representativiteit of een gebrek aan verkopen in het kader van normale handelstransacties niet voor de vaststelling van de normale waarde konden worden gebruikt, werd de normale waarde in overeenstemming met artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening berekend op basis van de productiekosten van de producent/exporteur, vermeerderd met een redelijk bedrag voor verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) en winst.
(20)
De VAA-kosten werden gebaseerd op de VAA-kosten van de producent/exporteur in verband met zijn binnenlandse verkoop van het betrokken product, die als representatief werden aangemerkt. De winstmarge werd berekend op basis van de gewogen gemiddelde winstmarge van de onderneming voor producttypen die in voldoende hoeveelheden in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt waren verkocht.
2. Uitvoerprijs
(21)
Het overgrote deel van de uitvoer van het betrokken product naar de Gemeenschap ging in het nieuwe onderzoektijdvak naar onafhankelijke afnemers. Daarom werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(22)
Een klein deel van de uitvoer ging naar een verbonden onderneming in de Gemeenschap. Deze verkocht de goederen niet direct door, maar verwerkte de goederen in belangrijke mate, waardoor berekening van de uitvoerprijs van het uitgevoerde product op basis van de wederverkoopprijs van het verwerkte product overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening onwerkbaar bleek te zijn. De door Jindal aan deze verbonden onderneming gefactureerde prijzen werden vergeleken met de prijzen die Jindal tijdens het nieuwe onderzoektijdvak zijn niet-verbonden afnemers in de Gemeenschap voor dezelfde producttypen in rekening bracht. Omdat werd vastgesteld dat de twee reeksen prijzen voor elk producttype met elkaar in overeenstemming waren, werd geconcludeerd dat de door Jindal aan zijn verbonden onderneming in de Gemeenschap gefactureerde prijzen betrouwbaar waren en voor de berekening van de uitvoerprijs konden worden gebruikt.
3. Vergelijking
(23)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek. Om een billijke vergelijking te waarborgen, werd overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening door middel van correcties rekening gehouden met verschillen die de vergelijkbaarheid van de prijzen beïnvloeden. Daarom werden in voorkomend geval correcties toegepast voor verschillen in kortingen, rabatten, kosten van vervoer, verzekering, op- en overslag, laden en lossen en aanverwante kosten, kredietkosten en commissielonen, waar die met gecontroleerd bewijsmateriaal waren gestaafd.
(24)
Jindal vroeg om een correctie op de normale waarde in verband met het in het kader van de Advance Licence Scheme (ALS, regeling voorafgaande vergunningen) niet-geïnde invoerrecht op grondstoffen die bij de productie van exportgoederen worden gebruikt. In het kader van de ALS kunnen grondstoffen rechtenvrij worden ingevoerd wanneer de onderneming een overeenkomstige hoeveelheid en waarde van het eindproduct, die worden bepaald in overeenstemming met officieel vastgestelde input-outputnormen, uitvoert. De invoer in het kader van de ALS kan worden gebruikt voor de productie van exportgoederen of voor de vervanging van binnenlandse inputs die voor de vervaardiging van exportgoederen worden gebruikt. De onderneming voerde aan dat de uitvoer van het betrokken product naar de Europese Gemeenschap werd gebruikt om te voldoen aan de ALS-eisen in verband met de invoer van grondstoffen. Er werd geen besluit genomen over het al dan niet toepassen van een correctie in verband met dit argument; omdat werd vastgesteld dat er in het nieuwe onderzoektijdvak geen sprake was van dumping door de onderneming, zou dit niet van invloed zijn op het uiteindelijke resultaat van het nieuwe onderzoek.
4. Dumpingmarge
(25)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de dumpingmarge vastgesteld door vergelijking van een gewogen gemiddelde normale waarde met een gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(26)
Deze vergelijking liet een negatieve dumpingmarge zien.
5. Blijvende aard van de gewijzigde omstandigheden
(27)
Overeenkomstig artikel 11, lid 3, van de basisverordening werd ook onderzocht of de bevindingen van het onderzoek redelijkerwijs als van blijvende aard konden worden aangemerkt.
(28)
In dit verband zij eraan herinnerd dat bij twee opeenvolgende onderzoeken is gebleken dat Jindal zich niet schuldig maakte aan dumping: zie Verordening (EG) nr. 1676/2001 en Verordening (EG) nr. 390/2005 van de Raad (10). Deze bevindingen zijn in het huidige onderzoek bevestigd en er zijn geen aanwijzingen dat het niet-dumpen niet van blijvende aard zou zijn.
(29)
Derhalve bereiken de huidige maatregelen jegens Jindal de beoogde resultaten, zodat zij niet behoeven te worden gewijzigd.
D. NIEUW ONDERZOEK IN VERBAND MET HET VERVALLEN VAN DE MAATREGEL
D.1 WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN DUMPING
1. Opmerkingen vooraf
(30)
Volgens Eurostat werd gedurende het nieuwe onderzoektijdvak 23 472 t van het betrokken product uit India in de Gemeenschap ingevoerd. Jindal nam hiervan ongeveer 90 % voor zijn rekening en de drie producenten/exporteurs in de steekproef samen ongeveer 97 %.
(31)
Gedurende het onderzoektijdvak voor het oorspronkelijke onderzoek (1 april 1999 tot en met 31 maart 2000) bedroeg de invoer uit India 50 590 t. En tijdens het onderzoektijdvak voor het vorige antisubsidieonderzoek (1 oktober 2003 tot en met 30 september 2004) bedroeg die invoer 12 679 t.
2. Invoer met dumping tijdens het nieuwe onderzoektijdvak
2.1. Opmerkingen vooraf
(32)
Zoals in overweging 11 al is gezegd, omvat de steekproef drie producenten/exporteurs. De bevindingen in de overwegingen 16 tot en 26 zijn van toepassing op Jindal.
2.2. Normale waarde
(33)
Om de normale waarde voor Garware en Ester vast te stellen, werd eerst gecontroleerd of de gemelde binnenlandse verkoop van ieder van deze producenten/exporteurs representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening, d.w.z. of deze ten minste 5 % van de gemelde naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheid van het betrokken product bedroeg.
(34)
Vervolgens werd per producttype nagegaan of de totale binnenlandse verkoop ten minste 5 % van de naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheid van dat producttype bedroeg.
(35)
Voor producttypen waarvoor de binnenlandse verkoop ten minste 5 % van de naar de Gemeenschap uitgevoerde hoeveelheden van dat producttype bedroeg, werd daarna in overeenstemming met artikel 2, lid 4, van de basisverordening onderzocht of deze verkoop in voldoende mate in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. Voor elk producttype waarvan de binnenlandse verkoop voor meer dan 80 % boven de kostprijs geschiedde, werd de normale waarde vastgesteld op basis van de gewogen gemiddelde prijs die werkelijk voor alle binnenlandse verkopen werd betaald. Voor producttypen waarvoor 80 % of minder, doch niet minder dan 10 % van de verkooptransacties winstgevend was, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijk betaalde gewogen gemiddelde prijs van uitsluitend de winstgevende binnenlandse verkopen. Voor producttypen waarvan, qua hoeveelheid, minder dan 10 % op de binnenlandse markt verkocht was tegen een prijs die niet onder de kostprijs per eenheid lag, ging men ervan uit dat het betrokken producttype niet in het kader van normale handelstransacties was verkocht, zodat de normale waarde in overeenstemming met artikel 2, lid 3, van de basisverordening moest worden berekend.
(36)
Voor producttypen waarvan de binnenlandse prijzen van de producent/exporteur wegens de ontoereikende representativiteit of een gebrek aan verkopen in het kader van normale handelstransacties niet voor de vaststelling van de normale waarde konden worden gebruikt, werd de normale waarde in overeenstemming met artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening berekend op basis van de productiekosten van de producent/exporteur, vermeerderd met een redelijk bedrag voor verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) en winst.
(37)
De VAA-kosten werden gebaseerd op de VAA-kosten van de producent/exporteur in verband met zijn binnenlandse verkoop van het betrokken product, die als representatief werden aangemerkt. De winstmarge werd berekend op basis van de gewogen gemiddelde winstmarge van de onderneming voor producttypen die in voldoende hoeveelheden in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt waren verkocht.
2.3. Uitvoerprijs
(38)
Wat de vaststelling van de uitvoerprijzen betreft, moet eraan worden herinnerd dat met het huidige onderzoek wordt beoogd vast te stellen of de dumping zal worden voortgezet of hervat wanneer de beschermende maatregelen worden ingetrokken. Daarom kan de Commissie de vaststelling van de voor de dumpingberekening gebruikte uitvoerprijzen niet beperken tot een onderzoek van het gedrag van de exporteur in het verleden, maar moet zij ook kijken naar de waarschijnlijke ontwikkeling van de uitvoerprijzen in de toekomst. Zij moet dus vaststellen of vroegere uitvoerprijzen betrouwbaar zijn als indicatie voor toekomstige waarschijnlijke uitvoerprijzen.
(39)
Omdat er gedurende een deel van het nieuwe onderzoektijdvak sprake was van prijsverbintenissen, werd met name onderzocht of die van invloed waren op de toenmalige uitvoerprijzen, waardoor ze onbetrouwbaar zouden worden voor de vaststelling van toekomstig uitvoergedrag. De prijsverbintenissen van Garware en Ester werden op 9 maart 2006 opgezegd, terwijl het nieuwe onderzoektijdvak de periode van 1 juli 2005 tot en met 30 juni 2006 bestrijkt. Zowel Garware als Ester bleken toen de prijsverbintenis nog van kracht was prijzen te berekenen die zo dicht bij de minimuminvoerprijs (MIP) lagen dat betwijfeld moet worden of deze prijzen kunnen worden geacht van blijvende aard te zijn en onafhankelijk van de MIP te zijn vastgesteld. Een soortgelijke redenering is al eens beschreven in overweging 28 van Verordening (EG) nr. 366/2006 van de Raad (11).
(40)
Wat Garware betreft, werden de transacties ook na de opzegging van de prijsverbintenissen voortgezet; het gaat hierbij om ongeveer 20 % van het totale uitvoervolume tijdens het nieuwe onderzoektijdvak. Gezien de na afloop van de verbintenis op 8 maart 2006 uitgevoerde hoeveelheden, geven de prijzen voor deze transacties een goede beeld van wat het prijsbeleid van Garware zonder prijsverbintenis zou zijn geweest. De prijzen voor deze transacties werden daarom gebruikt voor de berekening van de uitvoerprijs voor alle tijdens het nieuwe onderzoektijdvak door Garware uitgevoerde hoeveelheden.
(41)
Wat Ester betreft, gaat het bij de transacties na de opzegging van de verbintenissen om niet meer dan 5 % van het totale uitvoervolume; zij bleven beperkt tot een zeer korte periode onmiddellijk na de opzegging van de verbintenis. Daarom kunnen de prijzen van deze transacties niet representatief worden geacht voor de uitvoerprijzen die de onderneming zonder prijsverbintenis zou hebben berekend. Zoals in overweging 39 al is aangegeven, lagen de prijzen van Ester bij uitvoer naar de Gemeenschap vóór de opzegging van de verbintenis zeer dicht bij de MIP’s. Bovendien werd vastgesteld dat de uitvoerprijzen van Ester naar andere derde landen, zowel als gewogen gemiddelde als per type, aanzienlijk onder de prijzen voor de Gemeenschap lagen, zodat deze zonder prijsverbintenis waarschijnlijk zullen worden aangepast aan de prijzen voor dezelfde types die bij uitvoer naar andere derde landen worden berekend. Daarom werd besloten dat de prijzen die Ester voor uitvoer naar de Gemeenschap berekende toen de verbintenis nog van kracht was, in het kader van het onderhavige nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregel niet gebruikt kunnen worden voor de vaststelling van betrouwbare uitvoerprijzen in de zin van artikel 2, lid 8, van de basisverordening. Omdat Ester het betrokken product gedurende het nieuwe onderzoektijdvak in grote hoeveelheden op de wereldmarkt verkocht, werd besloten om voor de typen die ten tijde van de prijsverbintenis naar de Gemeenschap werden uitgevoerd, de uitvoerprijs vast te stellen op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijs voor alle derde landen. Voor het gedeelte van het nieuwe onderzoektijdvak na de opzegging van de verbintenis werd de uitvoerprijs vastgesteld op basis van de prijzen de werkelijk werden betaald of moesten worden betaald bij uitvoer naar de Gemeenschap.
2.4. Vergelijking
(42)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek. Om een billijke vergelijking te waarborgen, werd overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening door middel van correcties rekening gehouden met verschillen die de vergelijkbaarheid van de prijzen beïnvloeden. Daarom werden er in voorkomend geval correcties toegepast voor verschillen in de kosten van vervoer, verzekering, op- en overslag, laden en lossen en aanverwante kosten, commissielonen, verpakkingskosten en kredietkosten, waar die met gecontroleerd bewijsmateriaal waren gestaafd.
(43)
De producenten/exporteurs vroegen uit hoofde van artikel 2, lid 10, onder k, van de basisverordening voor een beperkt deel van de uitvoer om een correctie van de uitvoerprijs in verband met de voordelen die zij na de uitvoer ontvingen in het kader van de Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB, kredietregeling voor invoerrechten). In het kader van die regeling kunnen bij de uitvoer van het betrokken product ontvangen kredieten worden gebruikt om invoerrechten te compenseren; ook kunnen zij vrijelijk worden verkocht aan andere ondernemingen. Bovendien is er geen verplichting de ingevoerde goederen uitsluitend voor de productie van het uitgevoerde product te gebruiken. De producenten hebben niet aangetoond dat de in het kader van de DEPB ontvangen voordelen van invloed waren op de vergelijkbaarheid van de prijzen en met name niet dat de klanten op de binnenlandse markt wegens de DEPB-voordelen systematisch andere prijzen betaalden. Het verzoek werd derhalve afgewezen.
2.5. Dumpingmarge
(44)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de dumpingmarge vastgesteld door vergelijking van een gewogen gemiddelde normale waarde met een gewogen gemiddelde uitvoerprijs. Wanneer de uitvoerprijzen gebaseerd waren op aan derde landen berekende prijzen, werden de juiste cif-waarden berekend door de prijzen af fabriek voor derde landen te verhogen met het gewogen gemiddelde verschil per producttype tussen de prijzen af fabriek en de cif-prijzen voor de Gemeenschap.
(45)
Deze vergelijking gaf een dumpingmarge van 15-25 % te zien. Er zij aan herinnerd dat voor Jindal een negatieve dumpingmarge werd vastgesteld (zie overweging 26).
3. Ontwikkeling van de invoer indien de maatregelen worden ingetrokken
3.1. Niet-gebruikte capaciteiten
(46)
De reservecapaciteit van alle bekende Indiase exporteurs werd voor het nieuwe onderzoektijdvak geschat op 32 000 t. Hiervan is evenwel 25 000 t voor Indiase exporteurs met een antidumpingrecht van 0 %. Een intrekking van de antidumpingmaatregelen heeft waarschijnlijk weinig gevolgen voor het uitvoerbeleid van deze ondernemingen. Derhalve is slechts 7 000 t aan reservecapaciteit te vinden bij Indiase exporteurs met een antidumpingrecht dat afwijkt van 0 %. Die reservecapaciteit, die in het nieuwe onderzoektijdvak ongeveer 30 % van het totale invoervolume van het betrokken product uit India in de Gemeenschap en 3 % van het communautaire verbruik uitmaakte, zou bij intrekking van de maatregelen direct op de Gemeenschap kunnen worden gericht.
3.2. Stimulansen om de verkoop naar de Gemeenschap te verleggen
(47)
Een vergelijking per type laat zien dat de prijzen van de Indiase exporteurs in de steekproef met een dumpingmarge die afwijkt van 0 % bij uitvoer naar derde landen gedurende het nieuwe onderzoektijdvak 20-30 % lager waren dan de prijzen van dezelfde producenten/exporteurs bij uitvoer naar de Gemeenschap. Deze twee exporteurs voerden grote hoeveelheden naar derde landen uit, namelijk 80-90 % van hun totale uitvoer. Daarom kan het prijspeil bij uitvoer naar andere derde landen worden gezien als indicator voor het waarschijnlijke prijspeil voor uitvoer naar de Gemeenschap wanneer de maatregelen zouden worden ingetrokken.
(48)
Sommige van de grootste exportmarkten voor petfolie in de wereld worden afgeschermd door hoge tarieven. Met name gelden voor de invoer van petfolie uit India in de Verenigde Staten naar gelang van de exporteur antidumpingrechten van 2,32 tot 24,11 % en compenserende rechten van 9 tot 25,27 %.
3.3. Conclusie
(49)
De conclusie luidt derhalve dat het gezien de relatieve prijsniveaus, de reservecapaciteiten en de hierboven beschreven stimulansen waarschijnlijk is dat i) de dumping wordt voortgezet en ii) de uitvoer naar de Gemeenschap zal toenemen wanneer de van kracht zijnde antidumpingmaatregelen worden ingetrokken.
D.2 DEFINITIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE GEMEENSCHAP
(50)
Vier communautaire producenten (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA en Toray Plastics Europe) hebben hun volledige medewerking aan het onderzoek verleend. Tijdens het nieuwe onderzoektijdvak vertegenwoordigden zij ongeveer 95 % van de communautaire productie. Derhalve vormen zij de bedrijfstak van de Gemeenschap in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening.
(51)
De situatie ten aanzien van de communautaire productie van petfolie is sinds het oorspronkelijke onderzoek wel gewijzigd. Kodak Industrie (Frankrijk) produceert namelijk geen petfolie meer in de Gemeenschap en 3M heeft zijn activiteiten overgebracht naar I.T.P. SpA (Italië), dat zijn vestiging omschakelt op nieuwe en andere producten. Omdat Tsjechië sinds 1 mei 2004 lid van de Europese Unie is, maakt nu ook de onderneming Fatra a.s. (die in Tsjechië gevestigd is) deel uit van de communautaire productie.
D.3 SITUATIE OP DE COMMUNAUTAIRE MARKT
1. Verbruik in de Gemeenschap
(52)
Het totale verbruik in de Gemeenschap werd vastgesteld aan de hand van de invoerstatistieken van Eurostat, de verkopen binnen de Gemeenschap door de bedrijfstak van de Gemeenschap en de verkopen van andere communautaire producenten.
Tabel 1
Verbruik in de Gemeenschap
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Hoeveelheid (ton)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Ten opzichte van 2003 nam het verbruik in het nieuwe onderzoektijdvak met 1 % (meer dan 3 000 t) toe.
2. Invoer uit India, Brazilië en Israël: hoeveelheid, marktaandeel en invoerprijzen
(54)
De omvang van de invoer in de Gemeenschap uit India nam tussen 2003 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak met 86 % toe, terwijl het marktaandeel van 5 % tot 9 % steeg en de prijzen met 12 % daalden. De gegevens zijn gebaseerd op Eurostat-statistieken.
Tabel 2
Invoer uit India
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Hoeveelheid (ton)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003 = 100)
100
127
190
186
Marktaandeel
5 %
6 %
10 %
9 %
Prijzen (EUR/ton)
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Nadat de antidumpingmaatregelen op de invoer uit India waren uitgebreid tot de invoer uit Brazilië en Israël, omdat werd vastgesteld dat de maatregelen langs deze weg werden ontweken (zie overweging 2), nam de uitvoer uit die landen sterk af. Na de instelling van de antiontwijkingsmaatregelen stegen de prijzen van petfolie van oorsprong uit die landen met 219 %.
Tabel 3
Invoer uit Brazilië en Israël
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Hoeveelheid (ton)
6 855
5 527
271
419
Index (2003 = 100)
100
91
5
6
Marktaandeel
2 %
2 %
0 %
0 %
Prijzen (EUR/ton; Eurostat-cijfers)
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Er moet evenwel rekening worden gehouden met het feit dat in het huidige onderzoek werd vastgesteld dat er geen sprake was van dumping door Jindal en dat dat bij eerdere onderzoeken ook werd vastgesteld voor andere ondernemingen (met name Flex Industries Limited en Polyplex Corporation Limited). Voor het huidige onderzoek wordt dan ook alleen gekeken naar de invoer met dumping uit India en de invoer waarbij ontwijking werd vastgesteld. De invoer met dumping uit India en de invoer waarvoor antiontwijkingsrechten werden ingesteld, is tussen 2003 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak met 70 % gedaald (zie tabel 4). De sterke daling van deze invoer is grotendeels te danken aan de antiontwijkingsmaatregelen ten aanzien van invoer uit Brazilië en Israël.
Tabel 4
Invoer uit India + Brazilië + Israël
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Hoeveelheid (ton)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003 = 100)
100
86
35
27
Marktaandeel
4 %
4 %
1 %
1 %
Prijzen (EUR/ton)
1 855
1 852
1 891
1 785
Bron: Eurostat en gegevens van de ondernemingen
3. Invoer uit andere derde landen
(57)
De invoer uit andere derde landen nam in de beoordelingsperiode met 24 % toe (van ongeveer 62 000 t in 2003 tot ongeveer 77 000 t tijdens het nieuwe onderzoektijdvak), terwijl het marktaandeel van deze invoer in de Gemeenschap met 5 procentpunten toenam (van 25 % naar 30 %). Deze invoer kwam vooral uit Zuid-Korea, de Verenigde Staten, Thailand en de Verenigde Arabische Emiraten (VAE). De gemiddelde prijs per ton daalde tussen 2003 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak met 11 %. De cijfers zijn gebaseerd op Eurostat-gegevens.
Tabel 5
Land
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Zuid-Korea
Invoervolume
(ton)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Marktaandeel
10 %
10 %
9 %
9 %
Prijzen (EUR/ton)
2 137
2 146
2 239
2 098
Verenigde Staten
Invoervolume
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003 = 100)
100
128
141
92
Marktaandeel
6 %
7 %
8 %
5 %
Prijzen (EUR/ton)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Invoervolume
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003 = 100)
100
228
303
303
Marktaandeel
1 %
3 %
3 %
3 %
Prijzen (EUR/ton)
1 742
1 764
1 811
1 758
VAE
Invoervolume
(ton)
1
26
2 478
5 898
Index (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Marktaandeel
0 %
1 %
2 %
Prijzen (EUR/ton)
2 872
1 854
1 790
Totaal Zuid-Korea, Verenigde Staten, Thailand en VAE
Invoervolume
(ton)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003 = 100)
100
80
100
110
Marktaandeel
17 %
20 %
21 %
20 %
Totaal andere landen dan India, Brazilië en Israël
Invoervolume
(ton)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003 = 100)
100
105
119
124
Marktaandeel
25 %
26 %
30 %
30 %
Prijs
Gewogen gemiddelde prijs (EUR/ton)
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(58)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening onderzocht de Commissie alle relevante economische factoren en indicatoren die op de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap van invloed waren.
4.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(59)
In de beoordelingsperiode bleef de capaciteit stabiel (ongeveer 190 000 t) en namen de productie en de bezettingsgraad met 4 % af.
Tabel 6
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Productie (ton)
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Capaciteit (ton)
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Bezettingsgraad
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Voorraden
(60)
De voorraden van het betrokken product daalden tussen 2003 en 2004 van 23 929 t tot 22 241 t, waarna ze in 2005 enigszins toenamen en vervolgens in het eind van het nieuwe onderzoektijdvak afnamen tot 21 272 t. De daling was voornamelijk het gevolg van een geringere productie.
Tabel 7
Voorraden
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Hoeveelheid (ton)
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Verkoop aan niet-verbonden afnemers in de Gemeenschap en marktaandeel
(61)
De verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap aan niet-verbonden afnemers in de Gemeenschap daalde tussen 2003 en 2005 met 5 % van 142 755 t naar 135 956 t, waarna de verkoop tussen 2005 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak weer enigszins aantrok, maar slechts tot 98 % van het niveau van 2003. De verkoop aan verbonden ondernemingen was in de beoordelingsperiode verwaarloosbaar (tussen 200 en 300 t per jaar). Bovendien is het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap tussen 2003 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak met 2 procentpunten gedaald.
Tabel 8
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Verkoopvolume (ton)
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Marktaandeel in totale verbruik
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Verkoopprijzen en kosten
(62)
De verkoopprijzen per eenheid namen in de beoordelingsperiode met 2 % af (van 2 891 euro/ton in 2003 tot 2 819 euro/ton tijdens het nieuwe onderzoektijdvak); ook de gemiddelde kosten per ton daalden met 2 %, van 3 216 euro/ton in 2003 tot 3 137 euro/ton tijdens het nieuwe onderzoektijdvak. De kosten daalden hoewel de gemiddelde kosten van de meeste grondstoffen (vooral door snel stijgende olieprijzen) aanzienlijk toenamen. Uit deze cijfers blijkt dat de bedrijfstak van de Gemeenschap, teneinde niet te veel marktaandeel te verliezen, niet in staat was verkoopprijzen aan te rekenen die de productiekosten volledig dekten.
Tabel 9
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Gewogen gemiddelde prijs
(EUR/ton)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Gewogen gemiddelde kosten
(EUR/ton)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Groei
(63)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap is in de beoordelingsperiode ondanks een licht aantrekkende markt afgenomen.
4.6. Werkgelegenheid, productiviteit en lonen
(64)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Gemeenschap nam tussen 2003 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak met 13 % af. Hoewel het gemiddelde loon per werknemer met 5 % steeg, nam dankzij een rationalisering de productiviteit per werknemer met 9 % toe. Daardoor namen de arbeidskosten per geproduceerde ton met 4 % af.
Tabel 10
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Werkgelegenheid
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Productiviteit (ton per werknemer)
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Lonen (1 000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Gemiddeld loon per werknemer
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Lonen per geproduceerde ton
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Winstgevendheid en rendement van investeringen
(65)
De winstgevendheid van de verkoop staat voor de winst die wordt gegenereerd door de verkoop van het betrokken product in de Gemeenschap. Het rendement van de investeringen is berekend op basis van het rendement van alle activa.
(66)
Gerelateerd aan de verkoop van het betrokken product aan niet-verbonden afnemers in de Gemeenschap zijn de winstgevendheid en het rendement van de investeringen ondanks lichte verbeteringen in 2004 en 2005 over de gehele beoordelingsperiode negatief gebleven. Als gevolg van een nieuwe daling na 2005 waren zowel de winstgevendheid als het rendement van de investeringen tijdens het nieuwe onderzoektijdvak bijzonder gering (winstgevendheid - 11 % en rendement op de investeringen - 3,1 %).
Tabel 11
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Winstgevendheid
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Rendement van investeringen
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Kasstroom
(67)
De trend voor de kasstroom verslechterde vooral tijdens het nieuwe onderzoektijdvak.
Tabel 12
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Kasstroom (1 000 euro)
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investeringen en vermogen om kapitaal bijeen te brengen
Tabel 13
2003
2004
2005
NOT (1.7.2005-30.6.2006)
Investeringen (1 000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
De investeringen in de productie van petfolie daalden tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak met 18 %. Tussen 2005 en het eind van het nieuwe onderzoektijdvak nam de waarde van de investeringen met 6 % toe, maar de investeringen bleven wel achter bij die in 2003. Tijdens het onderzoek werd vastgesteld dat de investeringen vooral ten doel hadden de kwaliteit van het product te verbeteren en de productiecapaciteit op peil te houden.
(69)
Het lage niveau van de investeringen is grotendeels te wijten aan het feit dat de moedermaatschappijen van de bedrijfstak van de Gemeenschap niet geïnteresseerd leken te zijn in investeringen of in het verstrekken van garanties voor investeringen in niet-winstgevende activiteiten zoals de productie van petfolie in Europa.
4.10. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van de gevolgen van eerdere dumping
(70)
Bij de analyse van de omvang van de dumping wordt er rekening mee gehouden dat er maatregelen van kracht zijn om een eind te maken aan schade veroorzakende dumping. Zoals hierboven al is aangegeven, wijst de beschikbare informatie erop dat één van de producenten/exporteurs in de steekproef tegen dumpingprijzen naar de Gemeenschap blijft verkopen. Hoewel de vastgestelde dumpingmarge aanzienlijk is, was het effect op de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het nieuwe onderzoektijdvak niet groot omdat het marktaandeel van de invoer met dumping uit India en de invoer waarbij ontwijking werd vastgesteld, slechts 1 % van het totale verbruik in de Gemeenschap uitmaakte. Jindal droeg zeker bij tot de verslechtering van de positie van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Maar zelfs wanneer de invoer van Jindal niet in de analyse wordt meegenomen, zou de bedrijfstak van de Gemeenschap niet in staat zijn geweest om na de instelling van antidumpingmaatregelen in 2001 van eerdere dumping te herstellen, enerzijds wegens de ontwijking (waartegen pas eind 2004 maatregelen werden genomen) en anderzijds wegens de ongeschiktheid van de verbintenissen die pas in het afgelopen jaar werden opgezegd. Men mag niet uit het oog verliezen dat vóór de instelling van de antiontwijkingsrechten en het opzeggen van de verbintenissen de invoer uit India waarbij dumping werd vastgesteld, drie keer zo hoog was als tijdens het nieuwe onderzoektijdvak.
5. Conclusie over de toestand van de communautaire markt
(71)
De hoeveelheid petfolie die in de Gemeenschap werd verbruikt, nam met 1 % toe, terwijl de omvang van de verkoop door de bedrijfstak van de Gemeenschap met 2 % terugliep.
(72)
De economische situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap verslechterde op het punt van de meeste schadefactoren: productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad (- 4 %), omvang (- 2 %) en waarde van de verkoop (- 5 %), marktaandeel (- 2 procentpunten), kasstroom en winstgevendheid, investeringsactiviteit en rendement van de investeringen.
(73)
De herstructureringsinspanningen van de bedrijfstak van de Gemeenschap op het gebied van werkgelegenheid, kostenbeperking en productiviteitsstijging per werknemer wogen niet op tegen de stijging van de grondstoffenprijzen in de beoordelingsperiode. De productiekosten waren hoger dan de verkoopprijzen. Dit viel samen met de laaggeprijsde invoer met dumping uit India en de landen waarvoor ontwijking werd vastgesteld. De prijsdruk op de bedrijfstak van de Gemeenschap werd evenwel gedeeltelijk veroorzaakt door Jindal, waarvoor in het nieuwe onderzoektijdvak geen dumping werd vastgesteld, maar die wel 90 % van de totale invoer van petfolie uit India voor zijn rekening nam.
(74)
De toestand van de bedrijfstak van de Gemeenschap blijft dan ook precair en elke toename van de invoer met dumping zal de toestand naar alle waarschijnlijkheid verergeren.
D.4 WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF OPNIEUW OPTREDEN VAN SCHADE
(75)
Zoals hierboven is gezegd, blijft de toestand van de bedrijfstak van de Gemeenschap precair. De invoer met dumping zal sterk toenemen wanneer de antidumpingmaatregelen worden ingetrokken. In overweging 46 is al gezegd dat de Indiase exporteurs op wie een antidumpingmaatregel van toepassing is, in staat zijn hun exportvolume sterk te vergroten, terwijl, zoals overweging 48 laat zien, enkele van de grootste exportmarkten voor petfolie in de wereld door hoge tarieven worden afgeschermd, met name de markt voor petfolie van de Verenigde Staten.
(76)
Zonder antidumpingrechten kan de invoer met dumping uit India een aanzienlijk prijsdruk op de communautaire markt uitoefenen. Er is dan ook een duidelijke aanwijzing dat het waarschijnlijk is dat er opnieuw schade zal optreden.
(77)
Indien de bedrijfstak van de Gemeenschap aan een grotere invoer met dumping uit India wordt blootgesteld, kan zijn financiële situatie daarom verder verslechteren. Derhalve luidt de conclusie dat intrekking van de maatregelen tegen India er naar alle waarschijnlijkheid in zou resulteren dat de bedrijfstak van de Gemeenschap opnieuw schade zal lijden.
D.5 BELANG VAN DE GEMEENSCHAP
(78)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening werd nagegaan of handhaving van de bestaande antidumpingmaatregelen in strijd is met het belang van de Gemeenschap als geheel.
(79)
Op grond van hetzelfde artikel werd onderzocht of de vaststelling van het belang van de Gemeenschap gebaseerd was op een beoordeling van alle onderscheiden belangen van alle betrokkenen, waaronder de bedrijfstak van de Gemeenschap, de importeurs en de gebruikers van het betrokken product.
(80)
In het oorspronkelijke onderzoek werden antidumpingmaatregelen niet in strijd met het belang van de Gemeenschap geacht. Omdat het bij het onderhavige onderzoek om een nieuw onderzoek gaat, wordt een situatie onderzocht waarin al antidumpingmaatregelen van kracht zijn, zodat kan worden nagegaan of deze maatregelen negatieve gevolgen voor de betrokken partijen hebben.
(81)
Op basis hiervan werd onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake de waarschijnlijkheid van herhaling van schade veroorzakende dumping, dwingende redenen waren om te concluderen dat handhaving van de maatregelen in dit bijzondere geval niet in het belang van de Gemeenschap is.
(82)
Om de waarschijnlijke gevolgen van maatregelen, of van het achterwege laten daarvan, te beoordelen, heeft de Commissie alle haar bekende belanghebbenden en degenen die zichzelf hadden aangemeld om informatie verzocht. Op grond hiervan heeft de Commissie vragenlijsten gezonden naar de bedrijfstak van de Gemeenschap, naar negen niet-verbonden importeurs en naar 23 gebruikers. Bovendien heeft de Commissie contact opgenomen met alle bekende communautaire producenten die niet de voor medewerking aan het onderzoek vereiste informatie verstrekten, teneinde basisinformatie over hun productie en verkopen te verkrijgen.
1. Gevolgen voor de bedrijfstak van de Gemeenschap
(83)
Zoals in de overwegingen 58 tot en met 74 werd aangetoond, bevindt de bedrijfstak van de Gemeenschap zich nog steeds in een kwetsbare positie.
(84)
Naar verwachting zal voortzetting van de maatregelen verlichting brengen bij een verstoring van de markt en een druk op de prijzen. Dankzij de maatregelen kan de bedrijfstak van de Gemeenschap ten minste zijn verkopen op peil houden en profiteren van schaalvoordelen.
(85)
Wanneer de antidumpingmaatregelen daarentegen zouden worden beëindigd, zal de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap waarschijnlijk niet verbeteren, en misschien zelfs nog verslechteren. De bedrijfstak van de Gemeenschap heeft vooral te kampen met dalende inkomsten ten gevolge van de prijsdruk en een krimpend marktaandeel.
(86)
Voortzetting van de antidumpingmaatregelen is dan ook in het belang van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
2. Gevolgen voor de importeurs en gebruikers
(87)
Slechts één importeur/gebruiker en vier andere gebruikers hebben aan het onderzoek meegewerkt en de vragenlijst volledig beantwoord. Zij vertegenwoordigen 16,3 % van het verbruik van petfolie in de Gemeenschap en hebben aangegeven dat voortzetting van de antidumpingrechten voor hun onderneming geen grote gevolgen zou hebben.
3. Conclusie over het belang van de Gemeenschap
(88)
Wanneer al deze factoren in aanmerking worden genomen, luidt de conclusie dat de instelling van maatregelen geen of geen belangrijke negatieve gevolgen voor de situatie van de gebruikers en de importeurs van het betrokken product heeft.
(89)
De conclusie luidt dan ook dat er geen dwingende redenen zijn om de antidumpingmaatregelen in verband met het belang van de Gemeenschap niet voort te zetten.
E. ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(90)
Alle partijen zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie wil aanbevelen de bestaande maatregelen te handhaven. Zij konden hierover binnen een bepaalde termijn opmerkingen maken.
(91)
Op grond van bovengenoemde feiten en overwegingen werd besloten om in overeenstemming met artikel 11, lid 3, van de basisverordening het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek met betrekking tot Jindal te beëindigen en het antidumpingrecht van 0 % dat in het oorspronkelijke onderzoek was ingesteld op door Jindal geproduceerd en naar de Europese Gemeenschap uitgevoerd petfolie te handhaven.
(92)
Wat het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van een maatregel als bedoeld in artikel 11, lid 2, van de basisverordening betreft, moeten gezien bovenstaande bevindingen de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op petfolie uit India worden gehandhaafd,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek van de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van polyethyleentereftalaatfolie (petfolie) van oorsprong uit onder meer India, dat doorgaans wordt aangegeven onder de GN-codes ex39206219 en ex39206290, wordt hierbij beëindigd voor zover deze maatregelen betrekking hebben op de Indiase producent/exporteur Jindal Poly Films Limited.
Artikel 2
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op polyethyleentereftalaatfolie (petfolie) van de GN-codes ex39206219 (Taric-codes 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 en 3920621994) en ex39206290 (Taric codes 3920629033 en 3920629094), van oorsprong uit India.
2. Het definitieve antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Gemeenschap, vóór inklaring, van de door onderstaande ondernemingen vervaardigde producten bedraagt:
Onderneming
Definitief recht
(%)
Aanvullende Taric-code
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110-003,
India
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
India
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400-057,
India
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110-001,
India
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400-039,
India
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201-301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
India
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
India
3,5
A753
All other companies
17,3
A999
3. Wanneer een van de partijen de Commissie voldoende bewijs verstrekt:
-
dat zij de in lid 1 beschreven goederen in de tijdvakken van 1 april 1999 tot en met 31 maart 2000 en van 1 juli 2005 tot en met 30 juni 2006 niet heeft uitgevoerd,
-
dat zij niet verbonden is met een exporteur of producent op wie de bij Verordening (EG) nr. 366/2006 ingestelde maatregelen van toepassing zijn, en
-
dat zij de betrokken goederen na het tijdvak van 1 juli 2005 tot en met 30 juni 2006 heeft uitgevoerd of dat zij een onherroepelijke contractuele verplichting is aangegaan om een grote hoeveelheid naar de Gemeenschap uit te voeren,
dan kan de Raad, met een gewone meerderheid, op een na raadpleging van het Raadgevend Comité door de Commissie ingediend voorstel, lid 2 wijzigen door die partij toe te voegen aan de in de tabel in lid 2 opgenomen lijst van ondernemingen waarop antidumpingmaatregelen van toepassing zijn met als definitief recht het gewogen gemiddelde recht van 3,5 %.
4. Het definitieve residuele antidumpingrecht dat van toepassing is op de invoer uit India, als genoemd in lid 2, wordt hierbij uitgebreid tot hetzelfde polyethyleentereftalaatfolie dat verzonden is vanuit Brazilië of Israël (ongeacht of dit al dan niet wordt aangegeven als van oorsprong uit Brazilië of Israël) (Taric-codes 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) met uitzondering van goederen die zijn vervaardigd door:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brazilië (aanvullende Taric-code A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israël (aanvullende Taric-code A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israël (aanvullende Taric-code A691).
5. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Luxemburg, 30 oktober 2007.