NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1069/2007
ze dne 17. září 2007,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů polyvinylalkoholu (PVA) pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 19. prosince 2006 Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno v reakci na stížnost, kterou dne 6. listopadu 2006 podala společnost Kuraray Specialties Europe GmbH (dále jen „žadatel“), od ledna 2007 nesoucí název Kuraray Europe GmbH, která představuje značnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby polyvinylalkoholu (PVA) ve Společenství. Stížnost obsahovala hodnověrné důkazy potvrzující existenci dumpingu PVA pocházejícího z dotčených zemí a z něho vyplývající podstatnou újmu, které byly považovány za dostatečné k zahájení řízení.
1.2. Zúčastněné strany řízení
(3)
Komise oficiálně uvědomila výrobce, který podal stížnost a další známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce/obchodníky a známé dotčené uživatele a zástupce dotčených vyvážejících zemí o zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že pro jejich slyšení existují zvláštní důvody, byly vyslyšeny.
(4)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství (dále jen „STH“) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise formuláře žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a dále orgánům ČLR. O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, nebo o IZ, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňuje, požádal jeden vyvážející výrobce v ČLR.
(5)
S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku.
(6)
Avšak vzhledem k tomu, že spolupracovali pouze tři vyvážející výrobci v ČLR, bylo následně rozhodnuto, že výběr vzorku nebude nutný.
(7)
Pokud jde o dovozce PVA, Komise požádala všechny známé dovozce o poskytnutí informací týkajících se dovozu a prodeje příslušného výrobku. Komise na základě informací, které obdržela od 14 spolupracujících dovozců, vybrala vzorek pěti dovozců, z nichž dva měli sídlo v Německu, jeden v Itálii, jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojených státech amerických. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje spolupracujících dovozců ve Společenství (přibližně 80 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.
(8)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a všem společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky došly od dvou výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu, pěti dovozců zařazených do vzorku a sedmi uživatelů ve Společenství.
(9)
Pokud jde o dotazníky vyplněné uživateli, ve dvou případech byly neúplné, a proto se k nim nepřihlíželo. Několik uživatelů navíc zaslalo své připomínky, aniž by vyplnili dotazník.
(10)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě ve velmi pozdním stádiu. V důsledku toho nebylo možné údaje, které tato společnost poskytla, ověřit, a tak se k nim prozatím nepřihlíželo.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely STH/IZ v případě ČLR a z hlediska předběžného stanovení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství v obou dotčených zemích. Inspekce byly provedeny v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Německo,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španělsko;
b)
vyvážející výrobce na Tchaj-wanu:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;
c)
vyvážející výrobce v ČLR:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongkong;
d)
nezávislí dovozci ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburk, Německo,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo;
e)
uživatelé ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Německo.
(12)
S ohledem na nutnost stanovit běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nežádali o přiznání STH nebo kterým by nemusel být STH přiznán, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů srovnatelné země uvedené v oznámení o zahájení řízení - Japonska - inspekce v prostorách této společnosti:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(14)
V případě dotčeného výrobku se jedná o některé polyvinylalkoholy (PVA) ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“) obvykle kódu KN ex 3905 30 00.
(15)
PVA se vyrábí hydrolýzou polyvinylacetátu, který je výsledkem polymerizace monomeru vinylacetátu (jenž vzniká především z etylenu a kyseliny octové). PVA má velmi široké uplatnění. Ve Společenství se používá především k výrobě polyvinylbutyralu (dále jen „PVB“) (25-29 % spotřeby), polymerizačních činidel (21-25 %), při povrchové úpravě papíru (17-21 %), k výrobě lepidel (13-17 %) a při apretuře textilií (8-12 %).
(16)
Jeden uživatel ze Společenství tvrdil, že konkrétní výrobek, který nakoupil v ČLR, by neměl být považován za dotčený výrobek, protože i) se nejedná o standardní model PVA a má velmi specifické chemické a fyzikální vlastnosti a ii) jeho použití či uplatnění se liší od komoditního PVA.
(17)
Pokud jde o první tvrzení, bylo zjištěno, že tento druh spadá pod popis výrobku uvedený ve 14. bodě odůvodnění výše a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako jiné druhy, na něž se vztahuje definice tohoto výrobku. V případě druhého tvrzení se tento konkrétní druh PVA používal při výrobě PVB, který představuje nejen nejdůležitější uplatnění PVA, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění výše, ale také nejrychleji rostoucí trh s PVA ve Společenství. Charakterizovat takový trh jako nestandardní by neodpovídalo pravdě. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné ceny za různý způsob použití PVA se pohybují ve stejném rozmezí. Vzhledem ke všem těmto zjištěním bylo rozhodnuto, že neexistují důvody pro vyloučení tohoto druhu PVA z definice výrobku, a námitka proto nebyla uznána.
2.2. Obdobný výrobek
(18)
Šetření prokázalo, že PVA vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, PVA vyráběný a prodávaný na domácích trzích na Tchaj-wanu a v ČLR a PVA vyráběný v ČLR a na Tchaj-wanu a vyvážený do Společenství, stejně jako PVA vyráběný a prodávaný v Japonsku má v podstatě totožné základní chemické a fyzikální vlastnosti a stejné základní možnosti uplatnění. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Tchaj-wan
3.1.1. Běžná hodnota
(19)
Pro stanovení běžné hodnoty se nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zjistilo, zda je domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům jediného vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
(20)
V případě každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na domácím trhu a u něhož bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
(21)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného nezávislým odběratelům v průběhu období šetření.
(22)
U těch druhů výrobků, u kterých více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkovými náklady a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu výrobku stanovených pro domácí prodej.
(23)
V případě, kdy objem ziskového prodeje některého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo kdy byl vážený průměr ceny tohoto druhu výrobku nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného druhu výrobku, jestliže tento prodej tvořil alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku.
(24)
V případě, že objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu, se mělo za to, že tento konkrétní druh se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím na to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty.
(25)
V případech, kdy pro stanovení běžné hodnoty nebylo u konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem možné použít cenu na domácím trhu, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyšetřovaný vyvážející výrobce zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.1.2. Vývozní cena
(27)
Jediný vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které tito nezávislí odběratelé skutečně zaplatili nebo měli zaplatit za dotčený výrobek.
3.1.3. Srovnání
(28)
Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce se porovnávaly na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na zákaznický servis (na záruku nebo ručení) a v dalších faktorech (bankovní poplatky).
3.1.4. Dumpingové rozpětí
(29)
Srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen bylo v období šetření v případě jediného tchajwanského vyvážejícího výrobce, společnosti Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši - 2,30 %.
(30)
Vzhledem k tomu, že jedinou spolupracující společností je jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a jeho vývoz v období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES, byl učiněn závěr, že se v případě Tchaj-wanu o dumping nejednalo.
3.2. Čínská lidová republika (ČLR)
3.2.1. Status tržního hospodářství („STH“)
(31)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových řízeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 v případě těch výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, pokud tito vyvážející výrobci prokázali, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze v zájmu usnadnění odkazů jsou tato kritéria shrnuta níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
-
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(32)
Jeden čínský vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení s ním požádali o přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formuláře žádosti o STH pro vyvážející výrobce. Výrobce vyrábí dotčený výrobek, zatímco obchodní společnost ve spojení se zabývá prodejem dotčeného výrobku na vývoz. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání tohoto statusu splňuje skupina společností ve spojení jako celek.
(33)
V případě vyvážejícího výrobce a jeho obchodní společnosti, kteří požádali o přiznání STH, si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a v případě nutnosti ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání STH v prostorách dané společnosti.
(34)
Na základě šetření bylo zjištěno, že čínskému vyvážejícímu výrobci nelze status tržního hospodářství přiznat, jelikož nesplňuje první podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zjistilo se, že vyvážející výrobce i obchodní společnost ve spojení jsou řízeni společnostmi, které jsou plně ve vlastnictví státu a jsou zastoupeny průkaznou většinou členů správní rady v poměru, který neodpovídá jejich majetkové účasti. Kromě toho v období šetření byla většina akcií skutečně v majetku státu. Jelikož dotčené společnosti nepředložily dostatek důkazů, které by odstranily pochybnosti o významném zásahu státu do rozhodování jejich vedení, bylo rozhodnuto, že tato skupina podniků je pod významnou kontrolou a pod vlivem ze strany státu. Zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům. Obdržené připomínky nemohly svou povahou vést ke změně uvedených závěrů.
(36)
Na základě výše uvedených skutečností se čínskému vyvážejícímu výrobci a obchodní společnosti ve spojení nepodařilo prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jim nemohl být status tržního hospodářství přiznán.
3.2.2. Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(38)
Co se týče ČLR, jediný vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, požadovali také přiznání individuálního zacházení v případě, že by jim nebyl přiznán STH.
(39)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost neprokázali, že oba splňují veškeré podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo zejména zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost nesplňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, totiž že většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na zásahu státu, a to z důvodů vysvětlených v 35. bodě odůvodnění výše.
3.2.3. Srovnatelná země
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(41)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty v případě ČLR má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi Japonsko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Několik zúčastněných stran vzneslo proti tomuto návrhu námitky a navrhlo, aby se místo toho použila Indie nebo Tchaj-wan.
(42)
V Indii je výroba obdobného výrobku bezvýznamná. Tchaj-wan byl předmětem šetření, a tak by údaje pro tuto zemi mohly být zkresleny dumpingem. Stany byly tudíž informovány, že za srovnatelnou zemi bylo vybráno Japonsko, protože není předmětem šetření, disponuje reprezentativní výrobou obdobného výrobku a podmínky hospodářské soutěže v zemi se zdají být přiměřené.
(43)
Komise požádala o spolupráci čtyři známé výrobce v Japonsku a zaslala jim příslušný dotazník. Dotazník vyplnili dva ze čtyř japonských výrobců. Jeden z nich však neposkytl úplné údaje a nesouhlasil s inspekcí na místě. Údaje, které poskytl jediný plně spolupracující japonský výrobce, byly ověřeny na místě.
(44)
V průběhu inspekce na místě u vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu však bylo zjištěno, že v období šetření na Tchaj-wanu k dumpingu nedocházelo. To vedlo k přehodnocení otázky volby srovnatelné země.
(45)
V této souvislosti bylo zjištěno, že objem výroby na Tchaj-wanu představuje více než 100 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Vzhledem k nízkému dovoznímu clu (5 % celní sazba DNV) lze tchajwanský trh mimoto charakterizovat jako otevřený. Šetření rovněž prokázalo, že domácí prodej obdobného výrobku na Tchaj-wanu byl významný a že se tento výrobek na tchajwanský trh dovážel v dostatečném množství. Bylo proto rozhodnuto, že se v případě Tchaj-wanu jedná o konkurenční trh, který je z hlediska stanovení běžné hodnoty pro ČLR dostatečně reprezentativní.
(46)
Dovoz PVA na Tchaj-wan kromě toho představuje ve srovnání s pouhými 3 % v Japonsku přibližně 15 % domácí spotřeby, z čehož lze vyvodit, že japonský trh je z hlediska konkurence tvořené dovozem méně vhodný než tchajwanský trh. Vzhledem k tomu bylo předběžně rozhodnuto, že se jako srovnatelná země použije Tchaj-wan, který je nejvhodnější srovnatelnou zemí ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2.4. Běžná hodnota
(47)
Poté, co byl za srovnatelnou zemi vybrán Tchaj-wan, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění výše, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla pro výpočet dumpingu v případě ČLR použita běžná hodnota stanovená pro Tchaj-wan podle 19. až 26. bodu odůvodnění výše.
3.2.5. Vývozní cena
(48)
Vzhledem k tomu, že společný vývoz tří čínských spolupracujících vyvážejících výrobců tvořil v období šetření téměř celý vývoz dotčeného výrobku do Společenství, byly ke stanovení vývozní ceny použity jejich vlastní údaje o vývozu. Spolehlivost poskytnutých informací však byla přesto na základě údajů Eurostatu o dovozu překontrolována, přičemž bylo shledáno, že se tyto údaje v přiměřené míře shodují.
(49)
Tři spolupracující vyvážející výrobci v ČLR realizovali vývozní prodej do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve vyvážející zemi.
(50)
V případě veškerého prodeje na vývoz byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního zařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny nebo měly být zaplaceny.
3.2.6. Srovnání
(51)
Běžná hodnota jediného výrobce ve srovnatelné zemi, Tchaj-wanu, a vývozní ceny tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěrových nákladech a v nákladech na provize.
3.2.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí pro celou ČLR vypočteno na základě váženého průměru vývozních cen ze závodu tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(53)
Srovnáním váženého průměru vývozní ceny v Číně a váženého průměru běžné hodnoty srovnatelné země bylo zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 10,06 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(54)
V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek na prodej tři společnosti: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Německu, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) ve Španělsku a třetí výrobce, který vyrábí velmi omezené množství daného výrobku, avšak při šetření nespolupracoval. Společnosti KEG a Celanese při šetření plně spolupracovaly.
(55)
Kromě výše uvedené výroby vyrábějí obdobný výrobek pouze pro vlastní spotřebu další tři výrobci ze Společenství. Dvě z těchto společností při šetření spolupracovaly ve formě uživatele, protože k výrobě vlastních navazujících výrobků nakupují značné množství dotčeného výrobku.
(56)
Jelikož výroba dvou spolupracujících výrobců uvedených v 54. bodě odůvodnění představovala v období šetření 80 % celkové výroby ve Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh), má se za to, že tito výrobci představují významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, a lze je proto pokládat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“.
(57)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na nutnost zachovat důvěrnost podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat.
(58)
Aby se zjistilo, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo či neutrpělo újmu a za účelem zjištění spotřeby a různých hospodářských ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Společenství, zkoumalo se, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství.
(59)
PVA se používá jako meziprodukt pro výrobu řady dalších výrobků. Ve Společenství se často používá při výrobě polyvinylbutyralu („PVB“), využívá se jako lepidlo, při povrchové úpravě papíru, jako polymerizační činidlo a při apretuře textilií. V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden z výrobců ve Společenství, který prodával většinu vlastní produkce PVA na volném trhu, používal značné množství vlastního vyrobeného PVA k následnému zpracování v rámci společnosti. Takový případ označujeme jako výrobu pro vlastní spotřebu. Jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění výše, PVA pouze pro vlastní spotřebu vyráběly další tři společnosti ve Společenství, přičemž minimálně dvě z těchto společností kromě výroby pro vlastní spotřebu nakupovaly významné množství PVA na trhu k jeho dalšímu následnému zpracování jako uživatelé.
(60)
Bylo zjištěno, že množství, které dotčené společnosti ve Společenství vyráběly pouze pro vlastní spotřebu, by bylo v podstatě možné nahradit nakoupeným PVA, např. pokud by k tomu došlo v důsledku podmínek na trhu a/nebo z finančních důvodů. Tyto společnosti proto byly zařazeny do analýzy trhu Společenství.
4.2. Spotřeba ve Společenství
(61)
Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě informací o objemu prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Společenství na volném trhu Společenství, o vlastní spotřebě výrobku v rámci výrobního odvětví Společenství, informací o množství vyrobeném dalšími (menšími) výrobci ve Společenství získaných pomocí nejvíce využívané databáze v tomto konkrétním odvětví, informací o vlastní spotřebě dvou výrobců uvedených v 55. bodě odůvodnění výše, o ověřeném objemu dovozu jediného tchajwanského výrobce a údajů o objemu dovozu do Společenství ze všech dalších zemí získaných od Eurostatu.
(62)
Pokud jde o údaje o objemu dovozu do Společenství získané od Eurostatu, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je v současné době kódu KN ex 3905 30 00. Údaje Eurostatu týkající se tohoto kódu ex KN zahrnují také některé výrobky pro náročnější sektor trhu, které nespadají do definice výrobku. Ze širší kategorie výrobků nebylo možné získat údaje pouze pro dotčený výrobek. Tyto údaje byly proto upraveny s přihlédnutím k informacím o dovozu těchto výrobků pro náročnější sektor trhu uvedeným ve stížnosti.
(63)
S ohledem na údaje Eurostatu je nutné mj. poznamenat, že určitý dovoz dotčeného výrobku byl deklarován jako „zvláště tajný“, a ve veřejné databázi proto nebyly uvedeny podrobné informace o jeho původu. Podrobnosti o zemích původu v případě takto deklarovaného dovozu byly získány od příslušných celních orgánů, a byly proto zahrnuty do všech důležitých tabulek a analýz.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba PVA v posuzovaném období, zejména mezi rokem 2004 a 2005, významně stoupla. V posuzovaném období dosáhl nárůst spotřeby 14 %, především v důsledku rychle rostoucí poptávky po PVA jako surovině pro výrobu polyvinylbutyralu (PVB), který se používá k výrobě PVB filmu či folií. PVB folie se používají jako mezivrstva při výrobě vrstveného bezpečnostního skla a na prudce se rozvíjejícím automobilovém a stavebním trhu Společenství.
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003=100)
100
104
115
114
4.3. Dovoz z dotčených zemí
(65)
Dumpingové rozpětí zjištěné v případě Tchaj-wanu je pod hranicí zanedbatelnosti. Dovoz z této země by se proto měl předběžně z posouzení újmy vyloučit.
a) Objem a podíl příslušného dovozu na trhu
(66)
Objem dovozu dotčeného výrobku mezi rokem 2003 a 2004 klesl o 39 procentních bodů, poté v roce 2005 o 29 procentních bodů stoupl a následně začal mírně klesat, což se v období šetření projevilo jeho snížením o 11 % oproti roku 2003.
Dovoz
2003
2004
2005
OŠ
ČLR v tunách
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003=100)
100
61
90
89
(67)
Tržní podíl dovozu z ČLR také nejdříve prudce klesl a poté začal stoupat. V roce 2005 a v období šetření činil podíl dovozu z ČLR 13 % celkového podílu na trhu Společenství.
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003=100)
100
59
78
78
b) Ceny
(68)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření došlo ke snížení průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o dva procentní body.
Jednotková cena
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/tuna)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003=100)
100
97
101
98
c) Cenové podbízení
(69)
Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě nutnosti se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR také byly odečteny slevy a rabaty a byly v případě nutnosti upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu, které vznikly dovozcům ve Společenství.
(70)
Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. Vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto by nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku, považovalo se za správné vyloučit ze srovnání omezené množství druhů výrobku. Tyto druhy představovaly 35 % dovozu z ČLR, ale pouze velmi malý objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
(71)
V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 3,3 %.
4.4. Stav výrobního odvětví Společenství
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí.
a) Výroba, kapacita a využití kapacity
2003
2004
2005
OŠ
Výroba v tunách (rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výroba (index)
100
103
119
126
Výrobní kapacita v tunách
(rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výrobní kapacita (index)
100
107
129
133
Využití kapacity (index)
100
97
92
94
(73)
V posuzovaném období vzrostla produkce výrobního odvětví Společenství o 26 %. K významnému zvýšení výrobní kapacity, zejména v roce 2005, došlo na základě rostoucí poptávky na trhu Společenství.
(74)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření byla v rámci výrobního odvětví Společenství vybudována dodatečná kapacita. Využití kapacity ve stejném období o 6 % kleslo.
b) Objem prodeje a podíl na trhu Společenství
(75)
V tabulce níže jsou uvedeny výsledky výrobního odvětví Společenství vzhledem k prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Objem prodeje (index)
100
110
112
122
Podíl na trhu (index)
100
104
97
104
(76)
Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vrostl od roku 2003 do období šetření o 22 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s rostoucí spotřebou ve Společenství.
(77)
Tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2004 stoupl, poté v roce 2005 prudce klesl a v období šetření byl o 4 % vyšší než v roce 2003.
c) Ceny ve Společenství
(78)
Hlavní surovinu pro výrobu PVA tvoří vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). VAM je komoditním výrobkem, a proto se jeho cena stanoví na základě rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu. Tržní cena VAM je kromě toho výrazně ovlivněna vývojem cen ropy a plynu, jelikož hlavní surovinou pro výrobu VAM je kyselina octová (jejíž výroba do značné míry závisí na zemním plynu) a etylen (získaný destilací uhlovodíků). Výraznou část nákladů při výrobě PVA z VAM tvoří navíc také energie. Celkové množství energetických nákladů při výrobě PVA následně činí 50-60 %, a proto lze za normálních okolností očekávat, že výrazná změna ceny ropy a plynu bude mít přímý vliv na prodejní cenu PVA.
(79)
Zjistilo se, že cena těchto surovin na světovém trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření podstatně stoupla. V této době se ceny VAM zvýšily o 20-30 % a vzestup cen energie byl dokonce ještě mnohem vyšší. Tento dramatický vývoj cen hlavních surovin se však neodrazil ve vyšších prodejních cenách výrobního odvětví Společenství: prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období klesly o 5 %, přičemž rok 2004 byl z tohoto hlediska obzvlášť nevydařený (- 7 %). Aby neztratilo své odběratele, muselo výrobní odvětví Společenství snížit ceny místo toho, aby na ně přesunulo celkové zvýšení nákladů.
2003
2004
2005
OŠ
Jednotková cena v EUR (rozpětí)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Jednotková cena (index)
100
93
95
95
d) Zásoby
(80)
Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období.
2003
2004
2005
OŠ
Zásoby v tunách (rozpětí)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Zásoby (index)
100
87
96
87
(81)
Celkově zůstala úroveň zásob poměrně stabilní. Mezi rokem 2003 a 2004 se o 13 % snížila, poté do konce roku 2005 vzrostla o 9 procentních bodů a nakonec zase o 9 procentních bodů klesla.
e) Investice a schopnost opatřit si kapitál
2003
2004
2005
OŠ
Investice (index)
100
369
177
62
(82)
Úroveň investic dosáhla nejvyšších hodnot v letech 2004 a 2005, kdy se díky stoupající poptávce na trhu zvýšily výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. V rámci šetření bylo zjištěno, že investice do budov, vybavení a strojů v roce 2003 i v období šetření byly zaměřeny především na zachování výrobní kapacity.
(83)
Na základě šetření se ukázalo, že došlo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Společenství, nebylo však zjištěno, že by to mělo závažný vliv na jeho schopnost opatřit si kapitál ještě v posuzovaném období.
f) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(84)
Vzhledem k velmi vysokým a zkreslujícím mimořádným nákladům, které vznikly v posuzovaném období hlavnímu výrobci ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Tyto mimořádné náklady souvisely se změnou vlastnictví hlavního výrobce ve Společenství v roce 2001. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje.
2003
2004
2005
OŠ
Ziskovost prodeje v ES (rozpětí)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Ziskovost prodeje v ES (index)
100
38
29
8
Návratnost celkových investic (rozpětí)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Návratnost celkových investic (index)
100
17
12
4
Peněžní tok (index)
100
55
26
-7
(85)
Pokles prodejních cen mezi rokem 2003 a obdobím šetření výrazně ovlivnil ziskovost, jíž výrobní odvětví Společenství dosáhlo. V průběhu posuzovaného období ziskovost poklesla o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tj. v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok vytvořený výrobním odvětvím Společenství, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2003
2004
2005
OŠ
Počet zaměstnanců (index)
100
100
97
96
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(index)
100
105
97
95
Produktivita (index)
100
103
123
132
(86)
Vzhledem k výrazné snaze snížit náklady došlo od roku 2004 k 4% snížení počtu pracovníků zaměstnaných ve výrobním odvětví Společenství. Od roku 2003 do období šetření se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit produktivitu na zaměstnance o 32 %. Ve stejném období došlo ke snížení průměrných nákladů práce na zaměstnance o 5 %. Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů.
h) Výše dumpingového rozpětí
(87)
S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
i) Odstranění následků dumpingu v minulosti
(88)
Pro nedostatek jakýkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za irelevantní.
j) Růst
(89)
Šetření prokázalo, že v posuzovaném období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit svůj podíl na trhu Společenství o 1-2 %.
4.5. Závěr týkající se vzniklé újmy
(90)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se řada ukazatelů týkajících se vzniklé újmy vyvíjela pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se podařilo zvýšit objem prodeje i podíl na trhu a investovat značné prostředky do budování dodatečné výrobní kapacity.
(91)
Vývoj finančních ukazatelů však byl dramatický: přiměřené ziskové rozpětí dosažené v roce 2003 se od roku 2004 do konce období šetření velmi rychle snižovalo. Návratnost investic a situace peněžního toku se vyvíjela exponenciálně negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se prudký nárůst cen surovin nemohl odrazit v prodejních cenách obdobného výrobku. Zatímco za normální situace na trhu by se v důsledku zvýšení cen surovin dal očekávat nárůst prodejních cen PVA o 10-20 %, prodejní ceny obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství o 5 % poklesly, čímž došlo ke snížení ziskovosti. V období šetření však byly ceny dovozu z ČLR ještě nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a to o 3,3 %, hodnoceno na základě váženého průměru.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo závažnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINY
5.1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Kromě dumpingových dovozů byly zkoumány i jiné známé faktory, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že možná újma způsobená těmito jinými faktory není přisuzována dumpingovým dovozům.
5.2. Účinek dumpingových dovozů
(94)
Dovoz z ČLR dosahoval v posuzovaném období poměrně vysoké úrovně, tj. trvale představoval minimálně 10 % podíl na trhu. Zároveň došlo ke snížení průměrných cen všech vyvážejících výrobců v ČLR o 2 %. Tyto ceny byly v období šetření o 3,3 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. S cílem zajistit svou přítomnost na domácím trhu a vzhledem k velmi nízkým tržním cenám, které byly důsledkem dovozu z ČLR, výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v posuzovaném období o 5 %.
(95)
Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingových dovozů z ČLR proto bylo snížení cen výrobního odvětví Společenství, které nestačily na pokrytí významně vyšších nákladů na suroviny. To bylo potvrzeno podstatným snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
(96)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem bylo zjištěno, že levný dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, hrál rozhodující úlohu při zhoršování situace ve výrobním odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém poklesu ziskovosti a výrazném zhoršení ostatních finančních ukazatelů.
5.3. Vliv dalších faktorů
a) Dovoz pocházející ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(97)
Podle Eurostatu a informací získaných v průběhu šetření byly hlavními třetími zeměmi, odkud se dovážel PVA, Spojené státy americké, Japonsko a Tchaj-wan.
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003=100)
100
187
203
200
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003=100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003=100)
100
118
88
83
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003=100)
100
96
97
102
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003=100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003=100)
100
100
108
108
Podíl na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japonsko
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Tchaj-wan (index)
100
113
77
73
(98)
Dovoz ze Spojených států amerických se od roku 2003 prudce zvýšil a v období šetření činil více než 22 000 tun, což je téměř 14 % celkového trhu Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh). Šetřením se zjistilo, že se velká část tohoto prodeje týká prodeje mezi stranami ve spojení a že průměrné jednotkové ceny v rámci tohoto převodního prodeje se v celém posuzovaném období pohybovaly mezi 15 a 20 % nad průměrem cen CIF čínského dovozu. Kromě toho bylo stanoveno, že tato množství se prodávala dál nezávislým odběratelům za ceny o 10-20 % vyšší než výše uvedené převodní dovozní ceny. Jelikož tržní ceny PVA pocházejícího z USA byly následně přibližně stejné jako prodejní ceny PVA vyprodukovaného výrobním odvětvím Společenství, nehrály při poklesu cen, který byl zaznamenán v posuzovaném období, žádnou roli. Z toho lze tedy vyvodit závěr, že tento dovoz neměl na situaci výrobního odvětví Společenství podstatný vliv.
(99)
V posuzovaném období se uskutečnil také významný dovoz z Japonska, jehož podíl na trhu Společenství v období šetření tvořil téměř 9 %. Poté, co japonský dovoz v roce 2004 poklesl, od roku 2005 opět stoupal a v období šetření byl ve srovnání s rokem 2003 o 3 % vyšší. Na základě analýzy prodejních cen tohoto dovozu se však zjistilo, že průměrné dovozní ceny tohoto dovozu překračovaly ceny, kterých mohlo dosáhnout výrobní odvětví Společenství, a proto nepřispěly k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení situace výrobního odvětví Společenství.
(100)
V případě Tchaj-wanu se jednalo o dovoz od jediného výrobce, který při šetření plně spolupracoval. Vzhledem k tomu, že pod kód KN spadají i jiné produkty než dotčený výrobek, se zjistilo, že tyto údaje jsou spolehlivější než údaje Eurostatu. S ohledem na jejich důvěrný charakter jsou předloženy ve formě indexu nebo rozpětí. Tchajwanský dovoz po výrazném vzestupu v roce 2004 postupně klesal a v období šetření jeho podíl na celém trhu Společenství tvořil 6-7 % (tj. asi polovinu tržního podílu dovozu z ČLR). Ve stejném období stouply průměrné ceny tohoto dovozu o 8 %, což je opačný trend než trend cenového vývoje pozorovaný v případě dovozu z ČLR. V důsledku toho se rozdíl v cenách mezi PVA dovezeným z ČLR a PVA dovezeným z Tchaj-wanu v období šetření zvýšil na 12-18 %. Na základě těchto zjištění se dospělo k předběžnému závěru, že tento dovoz neměl na stav výrobního odvětví Společenství významný dopad.
(101)
Kromě dovozu z USA, Japonska a Tchaj-wanu je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu, která jsou uvedena v 97. až 100. bodě odůvodnění, lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
b) Možný prodej jiných výrobců ve Společenství na trhu Společenství
(102)
Jak je uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění, existují informace o tom, že kromě dvou výrobců v rámci výrobního odvětví Společenství ve Společenství existují čtyři další společnosti vyrábějící dotčený výrobek. Tři z těchto společností, z nichž dvě při šetření spolupracovaly jako uživatelé, spotřebovávají veškerý PVA, který samy vyprodukují, při výrobě navazujících výrobků. Čtvrtá společnost vyrábí pouze velmi omezené množství PVA. Vzhledem k tomu se má za to, že ostatní výrobci ve Společenství nehráli při snižování cen na trhu a z toho plynoucí újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, žádnou úlohu.
c) Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku nedostatečné efektivity nákladů
(103)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je spojena s tím, že se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo zachovat si konkurenceschopnost s ohledem na náklady a že přijalo řadu nevhodných investičních rozhodnutí. V tomto ohledu, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, se při šetření zjistilo, že se ve výrobním odvětví Společenství v posuzovaném období podstatně zvýšila produktivita, a to v důsledku vyššího objemu výroby a nižšího počtu zaměstnanců. Kromě toho bylo stanoveno, že investice spojené se zvýšením výrobní kapacity (viz 73. bod odůvodnění výše) neměly podstatný vliv na velmi negativní trend, který byl pozorován s ohledem na vývoj finanční situace ve výrobním odvětví Společenství.
(104)
Jediným faktorem, který měl významný negativní vliv na náklady při výrobě obdobného výrobku v posuzovaném období, tak byl prudký vzestup cen hlavních surovin používaných pro výrobu obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 78. až 79. bodě odůvodnění. Na základě šetření se ukázalo, že vývoj nákupních cen výrobního odvětví Společenství, pokud jde o VAM a energie, odpovídal vývoji cen těchto surovin na světovém trhu, a nelze je proto připisovat způsobu, jakým výrobní odvětví Společenství tyto komodity nakupovalo. Tento argument byl tudíž zamítnut.
d) Časová lhůta pro úpravu cen
(105)
Významný uživatel PVA konstatoval, že v tomto konkrétním odvětví je běžné, že se vzestup nákupních cen VAM v úpravě prodejních cen PVA směrem nahoru zpočátku neprojeví. To lze vysvětlit tak, že v tomto odvětví se standardně uplatňují dlouhodobé smlouvy, a proto běžně dochází ke značné časové prodlevě. Přestože je známo, že se určitý prodej ze strany výrobního odvětví Společenství uskutečňuje na základě dlouhodobých smluv, není v tomto ohledu obvyklé, aby tyto smlouvy obsahovaly pevně stanovené ceny na více než jeden rok. Ceny se v rámci těchto smluv sjednávají po určité době nebo poté, co dojde k významné změně cen surovin. Tento argument byl proto zamítnut.
5.4. Závěr týkající se příčin
(106)
Závěrem lze říci, že uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vedl k významnému snížení cen na trhu Společenství po celou tuto dobu. V období šetření byly ceny dovozu z ČLR výrazně nižší než ceny v rámci výrobního odvětví Společenství.
(107)
Toto snížení cen vedlo k významnému poklesu prodejních cen výrobního odvětví Společenství, který se navíc časově shodoval s prudkým snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti jeho investic a peněžního toku z provozní činnosti.
(108)
Na druhou stanu se přezkoumáním ostatních faktorů, které by mohly negativně ovlivnit výrobní odvětví Společenství, zjistilo, že žádný z těchto faktorů nemohl mít výrazný negativní vliv.
(109)
Na základě analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(110)
Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a jejích příčinách neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany.
6.1. Zájem výrobního odvětví Společenství
(111)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Společenství se skládá ze dvou společností s výrobními závody v Německu a ve Španělsku, které zaměstnávají řádově 200-300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a správy obdobného výrobku. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
(112)
Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by pak ztratilo významný podíl na trhu, protože by nebylo schopno podřídit se tržním cenám dovozu z ČLR. V nejhorším případě by výrobní odvětví Společenství muselo ukončit svou činnost v rámci volného trhu a pokračovat ve výrobě PVA pouze pro vlastní spotřebu. Pravděpodobným výsledkem by v obou případech bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství.
(113)
Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků škodlivého dumpingu, které byly v průběhu šetření zjištěny.
6.2. Zájem nezávislých dovozců
(114)
Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, pět dovozců zařazených do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, představovalo přibližně 80 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. K informacím jednoho z dovozců zařazených do vzorku nebylo možné v této fázi přihlédnout, protože dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě. Tři z vyplněných dotazníků byly ověřeny na místě.
(115)
Souhrnný podíl, který PVA představoval na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu PVA z ČLR vázala 3-4 % činnosti těchto dovozců. Dovozci mají mnohem širší spektrum činností, které zahrnují také všeobecný obchod a distribuci. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí získané dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s PVA, činí přibližně 5 %.
(116)
Dovozci ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. Uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR, jak bylo vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, by v tomto ohledu vedlo nejspíše k mírné úpravě tržních cen směrem nahoru. Lze proto očekávat, že dovozci nakupující dotčený výrobek v ČLR budou moci přenést tyto náklady na clo na konečného odběratele. Podstatně nižší ceny zjištěné po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vniklé po dovozu, dávají tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a ziskového rozpětí dosahovaného jak celkově, tak i pouze s ohledem na PVA, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv.
(117)
Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky ČLR byly vykompenzovány.
6.3. Zájem uživatelů
(118)
Dotazník určený pro uživatele vyplnilo sedm uživatelů. Odpovědi dvou z těchto společností byly neúplné, a nemohly být proto zahrnuty do analýzy. Pět zbývajících společností používalo PVA k nejrůznějším účelům: při výrobě lepidel, průmyslových prachů, PVB, pro apreturu textilií a jejich konečnou úpravu a při výrobě pryskyřic.
(119)
Na základě informací o prodeji uvedených ve vyplněných dotaznících představoval nákup pěti spolupracujících uživatelů v období šetření asi 19 % celkové spotřeby PVA ve Společenství a jejich čínský dovoz dosahoval přibližně 22 % celkového dovozu z ČLR. Je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR tvoří celkově pouze malou část jejich nákupu, tj. 15 %. Situace jednotlivých společností se však velmi liší: jeden ze spolupracujících uživatelů v období šetření z ČLR nedovážel vůbec, zatímco jiný spolupracující uživatel získával PVA výhradně z ČLR.
(120)
Spolupracující uživatelé předložili celou řadu argumentů proti uvalení cla.
(121)
Dvě společnosti používaly PVA k výrobě lepidel. Bylo zjištěno, že při výrobě těchto lepidel tvoří PVA hlavní část nákladů, která v závislosti na složení směsi může tvořit až 80 % výrobních nákladů. Tyto společnosti argumentovaly tím, že vzhledem k výraznému podílu PVA na výrobních nákladech a ziskovému rozpětí, kterého lze dosáhnout při prodeji lepidel, by uvalení antidumpingového cla mohlo vést k jejich bankrotu nebo nutnosti přesunout výrobu mimo Společenství. Tyto společnosti vyjádřily velmi vážné pochybnosti o tom, zda by jejich odběratelé byli ochotni platit případné zvýšení cen způsobené uvalením cla. Přestože je známo, že zisková rozpětí, kterých lze dosáhnout v tomto konkrétním sektoru, jsou poměrně malá, je v tomto ohledu nutné poznamenat, že navrhovaná opatření mají přímý vliv pouze na nákupní ceny PVA pocházejícího z ČLR, což je jeden zdroj dodávek, a že se tyto ceny v období šetření výrazně podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství. Z toho vyplývá, že vliv cla na výrobní náklady těchto společností při výrobě lepidel není zanedbatelný, avšak vhledem k navrhované výši cla se zdá, že není důvod, proč by jejich odběratelé nebyli ochotni se podílet alespoň na významné části vyšších nákladů.
(122)
Dvě další společnosti používaly PVA k výrobě PVB. PVA tvoří významnou nákladovou položku i v případě výroby PVB. Jedna z těchto společností, která PVB následně používá k výrobě PVB folií, uvedla, že případná opatření by ji mohla přimět k přesunu výroby PVB mimo Společenství. Tato společnost rovněž konstatovala, že vzhledem k době nutné k ověření, zda lze PVA používat k danému účelu, by pro ně změna dodavatele byla složitá a nákladná. Druhý výrobce PVB spolupracující ve funkci uživatele, který používá PVA nejen k výrobě PVB, ale především k výrobě průmyslových prachů, také poukázal na obtížný a zdlouhavý proces změny dodavatele a kromě toho vyjádřil obavy ohledně vyšších nákladů, které by mohly na základě uvažovaných opatření vzniknout.
(123)
Je zřejmé, že se nárůst nákladů na nákup PVA odrazí ve vyšších nákladech na výrobu PVB. Zároveň je nutné podotknout, že vzhledem k tomu, že dovoz z ČLR představuje 13 % trhu Společenství, 87 % PVA spotřebovaného v rámci Společenství se tato opatření přímo nedotknou. Navrhované clo je navíc poměrně nízké. Vzhledem k uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k dobrým tržním podmínkám v případě PVB se má za to, že vliv tohoto cla bude únosný.
(124)
Pokud jde o postup ověřování, zda lze PVA použít k danému účelu, je známo, že nároky na vlastnosti PVA mohou být vzhledem k určitým způsobům využití skutečně velmi vysoké a přesně vymezené, což vede ke zdlouhavému postupu ověřování vyžadujícímu rozsáhlé testování. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Společenství. Smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu. Proto není důvod, proč by někteří uživatelé museli po zavedení opatření měnit dodavatele, a to především vzhledem k navrhované výši celní sazby.
(125)
Jeden spolupracující uživatel, výrobce tkanin ze směsi polyesteru a bavlny a bavlněných tkanin, který používá PVA pro apreturu textilií a konečnou úpravu surových textilií, uvedl, že opatření by mohla přimět společnost k tomu, aby přesunula své přádelny a tkalcovny mimo Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že podíl nákladů na PVA v rámci výrobních nákladů na výrobky této společnosti je poměrně omezený, tj. mezi 0,2 a 0,8 %. Vzhledem k navrhované celní sazbě se proto má za to, že vliv tohoto cla není významný.
(126)
A konečně společnost KEG, která podala stížnost, uvedla, že nepřijetí opatření by bylo proti zájmům uživatelů, jelikož slabé finanční výsledky spojené s činností společnosti KEG v sektoru PVA by mohly vést tuto společnost k tomu, aby opustila obchodní trh a zaměřila se na navazující trhy. Společnost KEG argumentovala tím, že pokud by k tomu mělo dojít, uživatelský průmysl by neměl dostatek dodávek, protože KEG je velkým a spolehlivým dodavatelem. Přestože tento argument ostatní dotčení uživatelé jednoznačně nepodpořili, potvrdilo se, že tři z pěti dotčených uživatelů skutečně nakupují významné množství PVA od společnosti KEG a že tuto společnost lze považovat za nejdůležitějšího dodavatele na trhu Společenství. Nelze proto vyloučit, že pokud by společnost KEG z jakéhokoli důvodu trh opustila, uživatelský průmysl by se potýkal se závažnými problémy s dodávkami.
6.4. Závěr týkající se zájmů Společenství
(127)
Lze očekávat, že zavedení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit ziskovost. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, ve výrobním odvětví Společenství by mohlo dojít k uzavření výrobních provozů a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství, protože by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství PVA, zatímco celkový nárůst nákupních cen PVA by byl mírný. Vzhledem k tomu se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(128)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinami a zájmem Společenství, je třeba uložit předběžná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, aby se zabránilo dalším újmám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(129)
Pokud jde o dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu, dumping zatím zjištěn nebyl, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření. Vzhledem k době vydání tohoto rozhodnutí by bylo vhodné poskytnout zúčastněným stranám jeden měsíc na to, aby se k tomuto prozatímnímu rozhodnutí vyjádřily s tím, že poté by bylo případně možné řízení týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončit.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(130)
Prozatímní opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR by měla mít takovou úroveň, aby se odstranila újma, kterou tento dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Společenství, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu se přihlíželo k tomu, že by veškerá opatření měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo být dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů.
(131)
Má se za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace bez škodlivého dumpingu, kdy výrobní odvětví Společenství dosáhlo běžného zisku v rozsahu uvedeném v 84. bodě odůvodnění výše. Na základě dostupných informací tak bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí odpovídající této úrovni lze považovat za vhodnou úroveň, které by výrobní odvětví Společenství dosáhlo bez dumpingu působícího újmu.
(132)
Požadované zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny stanovené pro výpočet dumpingu na stejné úrovni obchodu s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla vypočtena tak, že se prodejní cena každého výrobce v rámci výrobního odvětví Společenství upravila vzhledem k hranici ziskovosti a přidalo se uvedené ziskové rozpětí. Všechny rozdíly zjištěné na základě tohoto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento celkové dovozní hodnoty CIF. Jelikož žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuálního zacházení a s ohledem na vysokou míru spolupráce, prozatímní jednotné celostátní úroveň pro odstranění újmy byla vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy všech tří spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny.
(133)
Takto stanovené rozpětí újmy stanovené v případě ČLR bylo podstatně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
7.2. Prozatímní opatření
(134)
S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se předpokládá, že na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši rovné nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla.
(135)
Na základě výše uvedeného činí navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z ČLR 10,0 %.
7.3. Závěrečné ustanovení
(136)
V zájmu řádného úředního postupu by měl být stanoven termín, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem přijetí konečných opatření může být nezbytné je přezkoumat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na některé polyvinylalkoholy ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, se v případě výrobků uvedených v odstavci 1 stanovuje na 10 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2007.
VERORDENING (EG) Nr. 1069/2007 VAN DE COMMISSIE
van 17 september 2007
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op polyvinylalcohol (PVA) van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name op artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding van een procedure
(1)
Op 19 december 2006 heeft de Commissie met een bericht („het bericht van inleiding”) in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Gemeenschap van polyvinylacohol („PVA”) van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC”) en Taiwan („de betrokken landen”) aangekondigd.
(2)
De procedure werd ingeleid naar aanleiding van een klacht die op 6 november 2006 was ingediend door Kuraray Specialties Europe GmbH, sinds januari 2007 Kuraray Europe GmbH genaamd („de klager”), dat een groot deel, in dit geval meer dan 25 %, van de totale productie van PVA in de Gemeenschap voor zijn rekening neemt. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal inzake dumping van PVA van oorsprong uit de betrokken landen en inzake de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een procedure in te leiden.
1.2. Partijen bij de procedure
(3)
De Commissie heeft de indiener van de klacht, de andere bekende communautaire producenten, de producenten/exporteurs in de betrokken landen, de haar bekende betrokken importeurs/handelaren en gebruikers en de vertegenwoordigers van de betrokken exporterende landen van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden kregen de gelegenheid om binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken om te worden gehoord. Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(4)
Om de producenten/exporteurs in de VRC in staat te stellen desgewenst een verzoek in te dienen om als marktgerichte onderneming of individueel te worden behandeld, heeft de Commissie de haar bekende betrokken producenten/exporteurs en de autoriteiten van de VRC de desbetreffende formulieren toegezonden. Eén producent/exporteur in de VRC verzocht om een behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”) overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening, of om een individuele behandeling („IB”) indien zou blijken dat hij niet voldeed aan de voorwaarden om als marktgerichte onderneming te worden behandeld.
(5)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten/exporteurs in de VRC en importeurs in de Gemeenschap heeft de Commissie in het bericht van inleiding aangegeven dat bij dit onderzoek naar eventuele dumping en schade overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor deze partijen gebruik kan worden gemaakt van een steekproef.
(6)
Wat de producenten/exporteurs in de VRC betreft, werd echter besloten dat een steekproef niet noodzakelijk was omdat slechts drie producenten/exporteurs meewerkten.
(7)
Wat de importeurs van PVA betreft, heeft de Commissie alle bekende importeurs verzocht gegevens te verstrekken over de invoer en de verkoop van het betrokken product. Op basis van de gegevens die zij van veertien medewerkende importeurs heeft ontvangen, heeft de Commissie vijf importeurs voor de steekproef geselecteerd, waarvan twee in Duitsland, een in Italië, een in Nederland en een in de Verenigde Staten. Deze importeurs vertegenwoordigden de grootste representatieve verkoophoeveelheden in de Gemeenschap (ongeveer 80 %) van de medewerkende importeurs die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs konden worden onderzocht.
(8)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar alle haar bekende betrokken partijen en naar alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijnen hadden gemeld. De vragenlijst werd beantwoord door twee communautaire producenten, drie producenten/exporteurs in de VRC, een producent/exporteur in Taiwan, de vijf in de steekproef opgenomen importeurs en zeven gebruikers in de Gemeenschap.
(9)
Twee gebruikers zonden een onvolledig antwoord op de vragenlijst in; deze antwoorden werden daarom buiten beschouwing gelaten. Voorts dienden verscheidene gebruikers opmerkingen in zonder de vragenlijst te beantwoorden.
(10)
Een van de in de steekproef opgenomen importeurs zegde tweemaal op het laatste moment een overeengekomen controlebezoek af. De door deze onderneming verstrekte gegevens konden daardoor niet worden gecontroleerd en werden daarom voorlopig buiten beschouwing gelaten.
(11)
De Commissie verzamelde en verifieerde alle gegevens die zij, wat de VRC betreft, met het oog op BMO of IB en, wat beide betrokken landen betreft, voor een voorlopige vaststelling van dumping, de hieruit voortvloeiende schade en het belang van de Gemeenschap noodzakelijk achtte. Bij de volgende bedrijven werd ter plaatse een controle verricht:
a)
communautaire producenten
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Duitsland
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanje
b)
producent/exporteur in Taiwan
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei
c)
producent/exporteur in de VRC
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong
d)
niet-verbonden importeurs in de Gemeenschap
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederland
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Duitsland
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Duitsland
e)
gebruikers in de Gemeenschap
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederland
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Duitsland.
(12)
Voor het vaststellen van de normale waarde voor de producenten/exporteurs in de VRC die niet om een BMO hadden verzocht of aan wie geen BMO werd toegekend, moest gebruik worden gemaakt van de gegevens in het in het bericht van inleiding genoemde referentieland, Japan, waartoe een controlebezoek plaatsvond bij de volgende onderneming:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Onderzoektijdvak
(13)
Het onderzoek naar de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 oktober 2005 tot en met 30 september 2006 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2003 tot het einde van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(14)
Het betrokken product betreft bepaalde soorten polyvinylalcohol in de vorm van homopolymeerhars met een viscositeit (gemeten in een oplossing van 4 %) van 3 of meer mPas, maar niet meer dan 61 mPas, en een hydrolysegraad van 84,0 mol % of meer, maar niet meer dan 99,9 mol %, afkomstig uit de Volksrepubliek China en Taiwan („het betrokken product”), die gewoonlijk onder GN-code ex 3905 30 00 worden aangegeven.
(15)
PVA wordt verkregen door hydrolyse van polyvinylacetaat, dat wordt verkregen door polymerisatie van vinylacetaatmonomeer (dat op zijn beurt wordt gemaakt van hoodzakelijk ethyleen en azijnzuur). PVA wordt voor tal van toepassingen gebruikt. In de Gemeenschap wordt het voornamelijk gebruikt voor de productie van polyvinylbutyral („PVB”) (25 à 29 % van het verbruik), polymerisatiehulpmiddelen (21 à 25 %), papiercoatings (17 à 21 %) en kleefstoffen (13 à 17 %) en voor het appreteren van textiel (8 à 12 %).
(16)
Eén gebruiker in de Gemeenschap voerde aan dat een specifiek product dat hij in de VRC aankocht, niet als het betrokken product mocht worden beschouwd omdat het i) geen standaardsoort PVA was en andere en zeer specifieke chemische en fysische eigenschappen had en ii) andere toepassingen had dan standaard-PVA.
(17)
Wat het eerste argument betreft, bleek deze soort onder de in overweging 14 vermelde productbeschrijving te vallen en dezelfde fysieke en technische kenmerken te hebben als andere soorten die onder deze productomschrijving vallen. Wat het tweede argument betreft, wordt deze soort PVA gebruikt voor de productie van PVB, dat niet alleen, zoals vermeld in overweging 15, de belangrijkste toepassing is, maar ook de snelst groeiende markt voor PVA in de Gemeenschap. Het zou onrealistisch zijn, deze markt als niet-standaard te bestempelen. Bovendien bleken de gemiddelde prijzen van PVA voor de verschillende toepassingen binnen hetzelfde bereik te liggen. In het licht van deze bevindingen werd geoordeeld dat er geen reden was om deze soort uit de productomschrijving te lichten, en werden deze argumenten afgewezen.
2.2. Soortgelijk product
(18)
Uit het onderzoek bleek dat PVA die door de bedrijfstak van de Gemeenschap in de Gemeenschap wordt vervaardigd en verkocht, PVA die in Taiwan en de VRC wordt vervaardigd en op de binnenlandse markt wordt verkocht, PVA die in de VRC en Taiwan wordt vervaardigd en naar de Gemeenschap wordt uitgevoerd, en PVA die in Japan wordt vervaardigd en verkocht, in wezen dezelfde chemische en fysische eigenschappen en basistoepassingen hebben. Daarom worden al deze producten beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normale waarde
(19)
Om de normale waarde vast te stellen, werd eerst nagegaan of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers door de enige producent/exporteur in Taiwan representatief was, d.w.z. of de totale verkochte hoeveelheid, overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening, ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van het betrokken product die naar de Gemeenschap was uitgevoerd.
(20)
Voor elke productsoort die de producent/exporteur op de binnenlandse markt verkocht en die rechtstreeks vergelijkbaar bleek met de productsoort die voor export naar de Gemeenschap werd verkocht, werd nagegaan of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer in het onderzoektijdvak van die productsoort op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een totaal volume was verkocht dat ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Gemeenschap was uitgevoerd.
(21)
Vervolgens heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke productsoort die in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt werd verkocht, kon worden beschouwd als verkoop in het kader van een normale handelstransactie. Hiertoe werd voor elke uitgevoerde productsoort het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers in het onderzoektijdvak vastgesteld.
(22)
Wanneer 80 % of meer van de totale verkoop van een productsoort niet beneden de kostprijs per eenheid was verkocht en de gewogen gemiddelde prijs gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van alle binnenlandse verkoopprijzen van die soort.
(23)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of wanneer de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, die werd berekend als het gewogen gemiddelde van de winstgevende verkoop van alleen die soort, mits deze 10 % of meer van de totale verkoop van die soort bedroeg.
(24)
Wanneer de winstgevende verkoop van een soort minder dan 10 % van de totale verkoop van die soort bedroeg, werd geoordeeld dat die soort in onvoldoende hoeveelheden was verkocht om de binnenlandse prijs als geschikte basis voor de vaststelling van de normale waarde te kunnen gebruiken.
(25)
Wanneer voor een bepaalde door de producent/exporteur verkochte soort geen gebruik kon worden gemaakt van de binnenlandse prijs om de normale waarde vast te stellen, werd de normale waarde berekend overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(26)
Bij de berekening van de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening werden de bedragen voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst overeenkomstig artikel 2, lid 6, van de basisverordening gebaseerd op feitelijke gegevens over de productie en de verkoop van het soortgelijke product, in het kader van normale handelstransacties, door de onderzochte producent/exporteur.
3.1.2. Uitvoerprijs
(27)
De enige producent/exporteur leverde het betrokken product rechtstreeks aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap. De uitvoerprijs werd derhalve overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de prijzen die deze onafhankelijke afnemers werkelijk voor het betrokken product hadden betaald of verschuldigd waren.
3.1.3. Vergelijking
(28)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de enige producent/exporteur werden vergeleken in het stadium af fabriek. Om een billijke vergelijking te kunnen maken tussen de normale waarde en de uitvoerprijs werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening, voor zover nodig en gerechtvaardigd, correcties toegepast voor verschillen in de kosten voor vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, dienstverlening na verkoop (garanties) en andere factoren (bankkosten).
3.1.4. Dumpingmarge
(29)
Op grond van de vergelijking van de berekende normale waarde met de uitvoerprijzen werd voor de enige Taiwanese producent/exporteur, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, een dumpingmarge van - 2,30 % in het onderzoektijdvak vastgesteld.
(30)
Aangezien de enige medewerkende onderneming ook de enige producent/exporteur van het betrokken product in Taiwan is en in het onderzoektijdvak 100 % van de Taiwanese export naar de Gemeenschap voor zijn rekening nam, werd geconcludeerd dat er wat Taiwan betreft, geen sprake was van dumping.
3.2. Volksrepubliek China (VRC)
3.2.1. Behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”)
(31)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken betreffende invoer van oorsprong uit de VRC de normale waarde volgens de leden 1 tot en met 6 van dat artikel bepaald in het geval van producenten die hebben aangetoond dat zij voldoen aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening, namelijk dat zij het soortgelijke product op marktvoorwaarden vervaardigen en verkopen. Ter informatie worden deze criteria hieronder kort samengevat:
-
besluiten van bedrijven worden genomen als reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten geven marktvoorwaarden weer;
-
bedrijven beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen en die alle terreinen bestrijkt;
-
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
-
de betrokken bedrijven zijn onderworpen aan faillissements- en eigendomswetten die stabiliteit en juridische zekerheid verschaffen;
-
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers.
(32)
Eén Chinese producent/exporteur en de daaraan verbonden handelsmaatschappij verzochten overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening om een BMO en dienden binnen de vastgestelde termijnen het BMO-formulier voor producenten/exporteurs in. De producent vervaardigt het betrokken product en de verbonden handelsmaatschappij is betrokken bij de uitvoer daarvan. Het behoort tot de vaste praktijk van de Commissie om na te gaan of een groep verbonden ondernemingen in haar geheel voldoet aan de voorwaarden voor BMO.
(33)
Wat betreft de producent/exporteur en de verbonden handelsmaatschappij die om een BMO hadden verzocht, heeft de Commissie alle gegevens die zij nodig achtte, ingewonnen en heeft zij de in het BMO-verzoek verstrekte informatie, voor zover zij dat nodig achtte, ter plaatse bij de betrokken ondernemingen gecontroleerd.
(34)
Uit het onderzoek bleek dat de Chinese producent/exporteur geen BMO kon krijgen omdat hij niet voldeed aan criterium 1 van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
(35)
Zowel de producent/exporteur als de verbonden handelsmaatschappij bleken namelijk te worden gecontroleerd door zuivere overheidsbedrijven die in de raad van bestuur een beslissende meerderheid hadden die niet in verhouding stond tot hun aandeel in de onderneming. Bovendien bleek het merendeel van de aandelen in het onderzoektijdvak uiteindelijk in handen van de overheid te zijn. Aangezien de betrokken ondernemingen geen bewijs konden leveren dat afdoende werd geacht om de vermoedens van belangrijke staatinmenging in de managementbeslissingen te ontkrachten, werd vastgesteld dat er in deze ondernemingen sprake was van belangrijke staatscontrole en -inmenging. De belanghebbenden konden op deze bevindingen reageren. Er werden geen opmerkingen ontvangen die aanleiding gaven tot wijziging van de conclusies.
(36)
Gelet op het voorgaande hebben de Chinese producent/exporteur en de verbonden handelsmaatschappij niet aangetoond dat zij voldoen aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening, zodat hun geen BMO kon worden toegekend.
3.2.2. Individuele behandeling („IB”)
(37)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening wordt voor landen waarop dat artikel van toepassing is, een voor het gehele land geldend recht vastgesteld, maar kunnen ondernemingen die kunnen aantonen dat ze aan de criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voldoen, daarvan worden uitgezonderd.
(38)
Wat de VRC betreft, hebben de enige producent/exporteur en de verbonden handelsmaatschappij die om een BMO hebben verzocht, ook om een IB verzocht voor het geval zij geen BMO konden krijgen.
(39)
Op basis van de beschikbare informatie werd vastgesteld dat de producent/exporteur en de verbonden handelsmaatschappij niet hadden aangetoond dat zij aan alle voorwaarden van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voor een IB voldeden. Met name werd vastgesteld dat de producent/exporteur en de verbonden handelsmaatschappij niet voldeden aan het criterium van artikel 9, lid 5, onder c), van de basisverordening dat de meerderheid van de aandelen in particuliere handen moet zijn en dat staatsambtenaren die lid van de raad van bestuur zijn of belangrijke leidinggevende functies uitoefenen, in de minderheid moeten zijn, tenzij wordt aangetoond dat de onderneming desondanks voldoende vrij van staatsinmenging is, om de in overweging 35 genoemde redenen.
3.2.3. Referentieland
(40)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening wordt de normale waarde voor producenten/exporteurs aan wie geen BMO werd toegekend, vastgesteld op grond van de prijzen of een door berekening vastgestelde waarde in een referentieland.
(41)
In het bericht van inleiding liet de Commissie weten dat zij overwoog Japan als geschikt referentieland voor de vaststelling van de normale waarde voor de VRC te gebruiken, en verzocht zij belanghebbenden om reacties. Een aantal van de belanghebbenden hadden bezwaren tegen dit voorstel en stelden voor om India of Taiwan als referentieland te gebruiken.
(42)
In India was er echter geen belangrijke productie van het soortgelijke product. Op Taiwan had het onderzoek betrekking, zodat de gegevens in dat land door dumping verstoord konden zijn. De belanghebbenden werd bijgevolg meegedeeld dat Japan als referentieland was gekozen omdat het onderzoek geen betrekking had op Japan, omdat daar een representatieve productie van het soortgelijke product was en omdat de concurrentieverhoudingen er correct leken te zijn.
(43)
De Commissie heeft vier bekende producenten in Japan om medewerking gevraagd en heeft hun de desbetreffende vragenlijst gestuurd. Twee van deze vier Japanse producenten hebben de vragenlijst beantwoord. Eén van hen verstrekte echter geen volledige gegevens en weigerde een controlebezoek toe te staan. De gegevens die werden verstrekt door de enige Japanse producent die volledig meewerkte, werden ter plaatste gecontroleerd.
(44)
Na het controlebezoek bij de producent/exporteur in Taiwan bleek echter dat er in het onderzoektijdvak geen sprake was van dumping vanuit Taiwan. Daarom werd de keuze van het referentieland opnieuw in overweging genomen.
(45)
In dit verband werd vastgesteld dat de omvang van de Taiwanese productie meer dan 100 % bedroeg van de omvang van de uitvoer van het betrokken product uit de VRC naar de Gemeenschap. Voorts kan de Taiwanese markt als open worden beschouwd, aangezien de invoerrechten laag zijn (meestbegunstigingsrecht van 5 %). Uit het onderzoek bleek ook dat er aanzienlijke hoeveelheden van het soortgelijke product op de binnenlandse Taiwanese markt werden verkocht en dat er voldoende hoeveelheden op de Taiwanese markt werden geïmporteerd. Bijgevolg werd Taiwan beschouwd als een voldoende representatieve concurrerende markt om de normale waarde voor de VRC vast te stellen.
(46)
Bovendien maakt geïmporteerde PVA in Taiwan ongeveer 15 % van het binnenlandse verbruik uit, tegen slechts ongeveer 3 % in Japan; daaruit blijkt dat de Japanse markt wat concurrentie door invoer betreft, minder geschikt is dan de Taiwanese. Gelet op het voorgaande werd voorlopig besloten om Taiwan als referentieland te gebruiken omdat dit het meest geschikt referentieland is in de zin van artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
3.2.4. Normale waarde
(47)
Aangezien volgens overweging 46 Taiwan als referentieland werd gekozen, werd de dumpingmarge voor de VRC overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), berekend aan de hand van de normale waarde die overeenkomstig de overwegingen 19 tot en met 26 werd vastgesteld voor Taiwan.
3.2.5. Uitvoerprijs
(48)
Aangezien de drie medewerkende Chinese producenten/exporteurs in het onderzoektijdvak samen bijna de volledige uitvoer van het betrokken product naar de Gemeenschap voor hun rekening namen, werd de uitvoerprijs berekend aan de hand van hun eigen uitvoergegevens. Wel werden de verstrekte gegevens gecontroleerd aan de hand van de invoergegevens van Eurostat, waarbij bleek dat de gegevens redelijkerwijs overeenkwamen.
(49)
De uitvoer van de drie medewerkende producenten/exporteurs in de VRC naar de Gemeenschap werd hetzij rechtstreeks aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap, hetzij via verbonden ondernemingen in het land van uitvoer verkocht.
(50)
Voor alle uitvoer werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijzen.
3.2.6. Vergelijking
(51)
De normale waarde van de enige producent/exporteur in het referentieland Taiwan werd in het stadium af fabriek vergeleken met de prijzen van de drie medewerkende producenten/exporteurs in de VRC. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijzen te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening, voor zover nodig en gerechtvaardigd, correcties toegepast voor verschillen in de kosten voor vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet en commissies.
3.2.7. Dumpingmarge
(52)
Aangezien geen van de medewerkende producenten/exporteurs in de VRC een BMO of IB had gekregen, werd een dumpingmarge voor de hele VRC berekend als het gewogen gemiddelde van de uitvoerprijzen af fabriek van de drie medewerkende producenten/exporteurs.
(53)
De vergelijking van het gewogen gemiddelde van de Chinese uitvoerprijs en de gewogen gemiddelde normale waarde in het referentieland leverde een dumpingmarge van 10,06 % op.
4. SCHADE
4.1. Communautaire productie en bedrijfstak van de Gemeenschap
(54)
In de Gemeenschap wordt het soortgelijke product door drie ondernemingen geproduceerd voor de verkoop: Kuraray Europe GmbH („KEG”) in Duitsland, Celanese Chemicals Ibérica („Celanese”) in Spanje en een derde producent die zeer beperkte volumen produceert en niet aan het onderzoek meewerkte. KEG en Celanese werkten volledig aan het onderzoek mee.
(55)
Naast bovengenoemde productie vervaardigen drie communautaire producenten het soortgelijke product voor louter intern gebruik. Twee van deze ondernemingen werkten als gebruiker aan het onderzoek mee, aangezien zij ook grote hoeveelheden van het betrokken product kochten voor de vervaardiging van hun downstreamproducten.
(56)
De twee in overweging 54 genoemde medewerkende communautaire producenten namen tijdens het onderzoektijdvak ongeveer 80 % van de totale communautaire productie (al dan niet voor intern gebruik) voor hun rekening, dus een groot deel van de totale communautaire productie van het soortgelijke product. Zij worden dus als de bedrijfstak van de Gemeenschap in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening beschouwd en worden hierna „de bedrijfstak van de Gemeenschap” genoemd.
(57)
Aangezien de bedrijfstak van de Gemeenschap uit slechts twee producenten bestaat, werden de gegevens over de bedrijfstak van de Gemeenschap overeenkomstig artikel 19 van de basisverordening in indexvorm weergegeven met het oog op de vertrouwelijkheid.
(58)
Om vast te stellen of de bedrijfstak van de Gemeenschap schade heeft geleden en om het verbruik en de ontwikkeling van de diverse economische indicatoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap vast te stellen, werd onderzocht of en in hoeverre bij de analyse rekening moest worden gehouden met het gebruik dat later van het door de bedrijfstak van de Gemeenschap vervaardigde soortgelijke product werd gemaakt.
(59)
PVA wordt gebruikt als tussenproduct voor de vervaardiging van tal van andere producten. In de Gemeenschap wordt het vaak gebruikt voor de productie van polyvinylbutyral („PVB”), als kleefstof, als papiercoating, als polymerisatiehulpmiddel en voor het appreteren van textiel. Uit het onderzoek bleek dat een van de communautaire producenten zijn zelf geproduceerde PVA grotendeels op de vrije markt verkocht, maar ook grote hoeveelheden daarvan voor verdere verwerking binnen dezelfde onderneming gebruikte. Een dergelijke situatie valt onder intern gebruik. Zoals reeds vermeld in overweging 55 produceerden nog drie andere ondernemingen in de Gemeenschap PVA voor louter intern gebruik en kochten ten minste twee daarvan naast deze interne productie ook grote hoeveelheden PVA op de markt voor verdere verwerking.
(60)
De hoeveelheden die de betrokken ondernemingen in de Gemeenschap intern gebruikten, bleken in principe te kunnen worden vervangen door aangekochte PVA, bijvoorbeeld indien de marktomstandigheden of financiële overwegingen daartoe aanleiding zouden geven. Daarom zijn deze hoeveelheden opgenomen in de analyse van de communautaire markt.
4.2. Verbruik in de Gemeenschap
(61)
Het verbruik in de Gemeenschap werd vastgesteld op basis van de omvang van de verkoop van de eigen productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de vrije communautaire markt, het interne gebruik van de bedrijfstak van de Gemeenschap, de omvang van de productie van de andere (kleinere) communautaire producenten (verkregen uit de meest gebruikte databank in deze sector), het interne gebruik van de twee in overweging 55 genoemde gebruikers, de geverifieerde omvang van de invoer van de enige Taiwanese producent, en de gegevens van Eurostat over de omvang van de invoer in de Gemeenschap betreffende alle overige landen.
(62)
Wat de van Eurostat verkregen gegevens over de omvang van de invoer in de Gemeenschap betreft, wordt het betrokken product, zoals reeds vermeld in overweging 14, momenteel aangegeven onder GN-code ex 3905 30 00. De gegevens van Eurostat over deze ex GN-code omvatten ook een aantal nicheproducten die niet onder de productomschrijving vallen. Aangezien het niet mogelijk was uit deze ruimere categorie producten enkel de gegevens over het betrokken product te selecteren, werden de gegevens aangepast aan de hand van de in de klacht verstrekte informatie over de invoer van deze nicheproducten.
(63)
Met betrekking tot de gegevens van Eurostat zij voorts opgemerkt dat een deel van de invoer van het betrokken product werd aangegeven onder „secret extra”, zodat er in de openbare databank geen nadere gegevens over de oorsprong beschikbaar waren. De nadere gegevens over de oorsprong van de aldus aangegeven invoer werden verkregen van de bevoegde douaneautoriteiten en zijn in alle desbetreffende tabellen en analysen opgenomen.
(64)
Uit het bovenstaande bleek dat het verbruik van PVA tijdens de beoordelingsperiode sterk was gestegen, met name tussen 2004 en 2005. Over de hele beoordelingsperiode nam het verbruik met 14 % toe, voornamelijk door de sterk stijgende vraag naar PVA als grondstof voor de productie van PVB, dat wordt gebruikt voor de vervaardiging van PVB-folie en -platen. PVB-folie wordt gebruikt als tussenlaag bij de productie van gelaagd veiligheidsglas voor de automobielsector en de bouw, een snel groeiende markt in de Gemeenschap.
2003
2004
2005
OT
Verbruik in ton
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Invoer uit de betrokken landen
(65)
Aangezien voor Taiwan een dumpingmarge onder de minimale drempel werd vastgesteld, moet dit land bij de beoordeling van de schade voorlopig buiten beschouwing worden gelaten.
a) Ingevoerde hoeveelheden en marktaandeel
(66)
De omvang van de invoer van het betrokken product daalde tussen 2003 en 2004 met 39 procentpunten, steeg in 2005 met 29 procentpunten en daalde daarna opnieuw licht, wat resulteerde in een daling van 11 % tijdens het onderzoektijdvak ten opzichte van 2003.
Invoer
2003
2004
2005
OT
VRC in ton
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Ook het marktaandeel van de invoer uit de VRC daalde eerst sterk en steeg vervolgens. In 2005 en tijdens het onderzoektijdvak maakte de invoer uit de VRC 13 % van de totale communautaire markt uit.
Marktaandeel VRC
2003
2004
2005
OT
Communautaire markt
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Prijzen
(68)
Tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak daalde de gemiddelde prijs van de invoer van het betrokken product uit de VRC met 2 procentpunten.
Eenheidsprijzen
2003
2004
2005
OT
VRC (EUR/ton)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Prijsonderbieding
(69)
Om na te gaan of er sprake was van prijsonderbieding werden de gegevens over de prijzen in het onderzoektijdvak geanalyseerd. De relevante verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap waren de nettoprijzen na aftrek van kortingen en rabatten. Waar nodig werden deze prijzen gecorrigeerd naar het prijspeil af fabriek, d.w.z. zonder de vervoerskosten binnen de Gemeenschap. De invoerprijzen van de VRC waren eveneens netto, zonder kortingen en rabatten en indien nodig gecorrigeerd tot cif-prijzen, grens Gemeenschap, met de nodige aanpassing voor de douanerechten (6,5 %) en de kosten na invoer voor rekening van de importeurs in de Gemeenschap.
(70)
De verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap en de invoerprijzen van de producten uit de VRC werden vergeleken in hetzelfde handelsstadium, namelijk de verkoop aan onafhankelijke afnemers op de communautaire markt. Omdat werd geoordeeld dat de vergelijking per soort relevant en billijk moest zijn en dat dus geen vergelijking tussen een standaardkwaliteit en een speciale kwaliteit binnen de productomschrijving mocht worden gemaakt, werd het gepast geacht om een beperkt aantal soorten niet in de vergelijking op te nemen. Deze soorten maken 35 % van de invoer uit de VRC uit, maar slechts een zeer klein deel van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de communautaire markt.
(71)
Tijdens het onderzoektijdvak bedroeg de aldus berekende gewogen gemiddelde prijsonderbiedingsmarge, uitgedrukt in procenten van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap, 3,3 % voor de VRC.
4.4. Situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(72)
Ingevolge artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Gemeenschap een beoordeling van alle economische factoren die van invloed zijn op de situatie van deze bedrijfstak in de beoordelingsperiode. Aangezien de analyse slechts twee ondernemingen betreft, worden de meeste indicatoren met het oog op de vertrouwelijkheid in indexvorm of als orde van grootte gepresenteerd.
a) Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
2003
2004
2005
OT
Productie in ton
(orde van grootte)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Productie (index)
100
103
119
126
Productiecapaciteit in ton
(orde van grootte)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Productiecapaciteit (index)
100
107
129
133
Bezettingsgraad (index)
100
97
92
94
(73)
De productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg tijdens de beoordelingsperiode met 26 %. De aanleiding voor de aanzienlijke toename van de productiecapaciteit, met name in 2005, was de toenemende vraag op de communautaire markt.
(74)
Tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak heeft de bedrijfstak van de Gemeenschap extra productiecapaciteit geïnstalleerd. In dezelfde periode is de bezettingsgraad met 6 % gedaald.
b) Verkoopvolume en marktaandeel in de Gemeenschap
(75)
Onderstaande tabel laat de prestaties van de bedrijfstak van de Gemeenschap zien wat de verkoop aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap betreft.
Bedrijfstak van de Gemeenschap
2003
2004
2005
OT
Verkoopvolume (index)
100
110
112
122
Marktaandeel (index)
100
104
97
104
(76)
Tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak steeg de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap aan onafhankelijke afnemers in de Gemeenschap met 22 %. Dit moet worden gezien tegen de achtergrond van een toegenomen verbruik in de Gemeenschap.
(77)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg in 2004, daalde sterk in 2005 en was tijdens het onderzoektijdvak 4 procentpunten groter dan in 2003.
c) Prijzen in de Gemeenschap
(78)
De voornaamste grondstof voor de productie van PVA is vinylacetaatmonomeer („VAM”). VAM is een basisproduct, waarvan de prijzen dus worden bepaald op basis van de verhouding tussen vraag en aanbod op de markt. Voorts wordt de marktprijs van VAM sterk beïnvloed door de ontwikkeling van de olie- en gasprijzen; de voornaamste inputs voor de productie van VAM zijn immers azijnzuur (bij de productie waarvan veel aardgas wordt verbruikt) en ethyleen (dat wordt verkregen door destillatie van koolwaterstoffen). Bovendien is ook energie een belangrijke kostenfactor bij de productie van PVA op basis van VAM. De energiekosten maken 50 à 60 % van de productiekosten van PVA uit, zodat sterke schommelingen van de olie- en gasprijzen onder normale omstandigheden rechtstreeks van invloed zijn op de verkoopprijs van PVA.
(79)
De prijzen van deze grondstoffen op de wereldmarkt bleken tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak sterk te zijn gestegen. Tijdens deze periode stegen de prijzen van VAM met 20 à 30 % en stegen de energieprijzen nog veel sterker. De sterke prijsstijging van de voornaamste grondstoffen leidde echter niet tot een hogere verkoopprijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap: deze daalde in die periode met 5 %, waarbij 2004 een bijzonder slecht jaar was (- 7 %). In plaats van de algemene stijging van de kosten aan de klant door te rekenen, moest de bedrijfstak van de Gemeenschap dus zijn prijzen verlagen om geen klanten te verliezen.
2003
2004
2005
OT
Eenheidsprijzen in EUR
(orde van grootte)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Eeneheidsprijzen (index)
100
93
95
95
d) Voorraden
(80)
Onderstaande cijfers geven de omvang van de voorraden aan het einde van elke periode weer.
2003
2004
2005
OT
Voorraden in ton
(orde van grootte)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Voorraden (index)
100
87
96
87
(81)
Het voorraadpeil bleef in het algemeen redelijk stabiel. Tussen 2003 en 2004 namen de voorraden met 13 % af, vervolgens stegen ze tot eind 2005 met 9 procentpunten, waarna ze opnieuw met 9 procentpunten daalden.
e) Investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
2003
2004
2005
OT
Investeringen (index)
100
369
177
62
(82)
De investeringen bereikten een hoogtepunt in 2004 en 2005, toen de bedrijfstak van de Gemeenschap naar aanleiding van de stijgende vraag op de markt zijn productiecapaciteit optrok. Bij het onderzoek werd vastgesteld dat de investeringen in gebouwen, installaties en machines in 2003 en tijdens het onderzoektijdvak vooral werden gedaan om de productiecapaciteit op peil te houden.
(83)
Uit het onderzoek bleek dat de financiële resultaten van de bedrijfstak van de Gemeenschap achteruit gingen, maar het vermogen van de bedrijfstak om kapitaal aan te trekken, bleek gedurende de beoordelingsperiode nog niet ernstig te zijn aangetast.
f) Winstgevendheid, rendement van investeringen en kasstroom
(84)
Gezien de zeer hoge en verstorende buitengewone kosten van de voornaamste communautaire producent tijdens de beoordelingsperiode werd het niet redelijk geacht de winstgevendheid vast te stellen op basis van de nettowinst vóór belastingen. Deze buitengewone kosten hingen samen met de verandering van eigenaar van de voornaamste communautaire producent in 2001. De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap werd daarom vastgesteld als de operationele winst op de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers, uitgedrukt als percentage van de omzet.
2003
2004
2005
OT
Winstgevendheid van verkoop in de EG
(orde van grootte)
7 %-17 %
3 %-13 %
2v%-12 %
(-5 %)-(+5 %)
Winstgevendheid van verkoop in de EG
(index)
100
38
29
8
Rendement van de totale investeringen
(orde van grootte)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Rendement van de totale investeringen
(index)
100
17
12
4
Kasstroom (index)
100
55
26
-7
(85)
De daling van de verkoopprijzen tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak woog sterk op de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Tijdens de beoordelingsperiode daalde de winstgevendheid met meer dan 10 procentpunten. Het rendement van de totale investeringen werd berekend door de operationele winst op het soortgelijke product uit te drukken als een percentage van de nettoboekwaarde van de vaste activa die werden toegerekend aan het soortgelijke product. Deze indicator volgde dezelfde trend als de winstgevendheid, namelijk een sterke daling tijdens de beoordelingsperiode. Ook bij de door de bedrijfstak van de Gemeenschap gegenereerde kasstroom werd een dergelijke negatieve trend vastgesteld, wat leidde tot een aanzienlijke algemene verslechtering van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak.
g) Werkgelegenheid, productiviteit en lonen
2003
2004
2005
OT
Aantal werknemers (index)
100
100
97
96
Gemiddelde arbeidskosten per werknemer
(index)
100
105
97
95
Productiviteit (index)
100
103
123
132
(86)
Door zware inspanningen om de kosten te verlagen, daalde het aantal personeelsleden van de bedrijfstak van de Gemeenschap sinds 2004 met 4 %. Tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak slaagde de bedrijfstak van de Gemeenschap erin de productiviteit per werknemer met 32 % te verhogen. Gedurende dezelfde periode daalden de gemiddelde arbeidskosten per werknemer met 5 %. De conclusie luidt dus dat de bedrijfstak van de Gemeenschap tijdens de beoordelingsperiode veel kosteneffectiever geworden was.
h) Hoogte van de dumpingmarge
(87)
Gezien de omvang van de invoer met dumping en de prijzen waartegen het betrokken product werd verkocht, kunnen de gevolgen van de werkelijke dumpingmarge niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
i) Herstel van eerdere dumping
(88)
Aangezien er geen informatie was over dumping voorafgaand aan de situatie waarop deze procedure betrekking heeft, wordt dit punt irrelevant geacht.
j) Groei
(89)
Uit het onderzoek bleek dat het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap op de communautaire markt tijdens de beoordelingsperiode met 1 à 2 % steeg.
4.5. Conclusie inzake de schade
(90)
Een aantal schade-indicatoren hebben zich tussen 2003 en het eind van het onderzoektijdvak positief ontwikkeld: de bedrijfstak van de Gemeenschap slaagde erin zijn verkoopvolume en marktaandeel te vergroten en investeerde sterk in extra productiecapaciteit.
(91)
De financiële indicatoren vertoonden daarentegen een opvallende ontwikkeling: de redelijke winstmarge in 2003 nam vanaf 2004 tot het eind van het onderzoektijdvak onafgebroken zeer snel af. Het rendement van de investeringen en de kasstroom daalden exponentieel. Dit kwam doordat de sterke stijging van de grondstoffenprijzen niet kon worden doorgerekend in de verkoopprijs van het soortgelijke product. Terwijl in een normale marktsituatie bij een dergelijke stijging van de grondstoffenprijzen een stijging van de verkoopprijs van PVA met 10 à 20 % te verwachten was, daalde de verkoopprijs van het door de bedrijfstak van de Gemeenschap geproduceerde soortgelijke product integendeel met 5 %, ten koste van de winstgevendheid. Toch onderbood de prijs van de invoer uit de VRC de prijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap tijdens het onderzoektijdvak op basis van een gewogen gemiddelde met 3,3 %.
(92)
Uit het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Gemeenschap aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
5. OORZAKELIJK VERBAND
5.1. Inleiding
(93)
Ingevolge artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Gemeenschap door de invoer met dumping van het betrokken product van oorsprong uit de VRC dusdanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Gemeenschap terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
5.2. Gevolgen van de invoer met dumping
(94)
Tijdens de beoordelingsperiode werden aanzienlijke hoeveelheden uit de VRC ingevoerd; deze invoer vertegenwoordigde constant een marktaandeel van 10 % of meer. Tegelijk daalde de gemiddelde prijs van alle producenten/exporteurs in de VRC met 2 % en onderbood deze de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak met 3,3 %. Om, ondanks de zeer lage marktprijzen onder invloed van de invoer uit de VRC, op de communautaire markt aanwezig te blijven, zag de bedrijfstak van de Gemeenschap zich tijdens de beoordelingsperiode genoodzaakt om zijn verkoopprijzen met 5 % te verlagen.
(95)
Het gevolg van deze oneerlijke prijsbepaling van de invoer met dumping uit China was dat de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap werden gedrukt en zelfs niet meer de sterk gestegen kosten van de grondstoffen konden dekken. Dit werd bevestigd door de aanzienlijke afname van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
(96)
In het licht van bovenstaande overwegingen werd vastgesteld dat de laaggeprijsde invoer uit de VRC, waardoor de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap in aanzienlijke mate onderboden werden, een bepalende rol speelde bij de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap, die blijkt uit de scherpe daling van de winstgevendheid en de sterke verslechtering van de overige financiële indicatoren.
5.3. Gevolgen van andere factoren
a) Invoer van oorsprong uit andere derde landen dan de VRC
(97)
Volgens Eurostatgegevens en de tijdens het onderzoek verzamelde informatie zijn de belangrijkste derde landen waaruit PVA wordt ingevoerd de Verenigde Staten, Japan en Taiwan.
Invoer van oorsprong uit andere derde landen (hoeveelheid)
Invoer (ton)
2003
2004
2005
OT
VS
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003 = 100)
100
187
203
200
Japan
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (orde van grootte)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Invoer van oorsprong uit andere derde landen (gemiddelde prijs)
Gemiddelde prijs (EUR)
2003
2004
2005
OT
VS
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003 = 100)
100
96
97
102
Japan
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Marktaandeel
Marktaandeel (%)
2003
2004
2005
OT
VS
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japan
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (index)
100
113
77
73
(98)
De invoer uit de VS is sinds 2003 sterk toegenomen en bedroeg tijdens het onderzoektijdvak meer dan 22 000 ton, d.w.z. bijna 14 % van de totale communautaire markt (al dan niet voor intern gebruik). Uit het onderzoek bleek dat het grootste deel van deze verkoop tussen verbonden partijen plaatsvond en dat de gemiddelde eenheidsprijs daarbij gedurende de hele beoordelingsperiode 15 à 20 % hoger was dan de gemiddelde cif-prijs van Chinese invoer. Voorts werd vastgesteld dat de hoeveelheden aan onafhankelijke afnemers werden doorverkocht tegen een prijs die 10 à 20 % hoger was dan bovengenoemde invoerprijs tussen verbonden partijen. Aangezien de marktprijs van PVA van oorsprong uit de VS steeds ruwweg overeenkwam met de verkoopprijs van door de bedrijfstak van de Gemeenschap geproduceerde PVA, speelde deze geen rol in de prijsdaling tijdens de beoordelingsperiode. De conclusie luidt dan ook dat deze invoer geen wezenlijke invloed op de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap had.
(99)
Tijdens de beoordelingsperiode werden er ook aanzienlijke hoeveelheden uit Japan ingevoerd, namelijk bijna 9 % van de communautaire markt in het onderzoektijdvak. De invoer uit Japan nam af in 2004, steeg opnieuw vanaf 2005 en lag in het onderzoektijdvak 3 % hoger dan in 2003. Uit een analyse van de verkoopprijs van deze invoer blijkt echter dat de gemiddelde invoerprijs hoger was dan de prijs die de bedrijfstak van de Gemeenschap kon krijgen, wat betekent dat deze invoer niet heeft bijgedragen tot de prijsdaling die de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap ernstig verslechterde.
(100)
De invoer uit Taiwan is afkomstig van één producent, die volledig aan het onderzoek meewerkte. Zijn cijfers bleken betrouwbaarder dan de gegevens van Eurostat, aangezien de GN-code ook andere producten dan het betrokken product omvat. Met het oog op de vertrouwelijkheid worden deze cijfers in indexvorm of als orde van grootte weergegeven. Na een scherpe stijging in 2004 nam de invoer uit Taiwan geleidelijk af en beliep in het onderzoektijdvak 6 à 7 % van de communautaire markt (d.w.z. ongeveer de helft van het marktaandeel van de invoer uit de VRC). Gedurende dezelfde periode steeg de gemiddelde prijs van invoer uit Taiwan met 8 %, terwijl de prijs van de invoer uit de VRC daalde. Daardoor steeg het prijsverschil tussen uit de VRC ingevoerde PVA en uit Taiwan ingevoerde PVA tijdens het onderzoektijdvak tot 12 à 18 %. In het licht van deze bevindingen wordt voorlopig geconcludeerd dat deze invoer geen wezenlijke invloed op de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap had.
(101)
Behalve de invoer uit de VS, Japan en Taiwan was er geen invoer van betekenis uit andere landen. Op basis van de bevindingen over deze invoer in de overwegingen 97 tot en met 100 kan dus voorlopig worden geconcludeerd dat de invoer uit andere landen dan de VRC geen rol speelde bij de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden.
b) Eventuele verkoop op de communautaire markt door andere communautaire producenten
(102)
Zoals vermeld in de overwegingen 54 en 55 zijn er in de Gemeenschap, naast de twee producenten die de bedrijfstak van de Gemeenschap uitmaken, nog vier andere ondernemingen bekend die het betrokken product produceren. Drie daarvan, waarvan er twee als gebruiker aan het onderzoek meewerkten, verbruiken al de PVA die zij zelf produceren bij de vervaardiging van dowmstreamproducten. De vierde produceert slechts zeer kleine hoeveelheden. Gelet op het voorgaande wordt geoordeeld dat de andere communautaire producenten geen rol hebben gespeeld in de prijsdaling op de markt en de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap daardoor heeft geleden.
c) Door eigen toedoen veroorzaakte schade door kostenineffectiviteit
(103)
Verscheidene belanghebbenden beweerden dat de eventuele door de bedrijfstak van de Gemeenschap geleden schade verband hield met het feit dat de bedrijfstak van de Gemeenschap er niet in geslaagd was qua kosten concurrerend te blijven en tot onverstandige investeringen had besloten. In dit verband heeft het onderzoek, zoals vermeld in overweging 86, uitgewezen dat de bedrijfstak van de Gemeenschap zijn productiviteit tijdens de beoordelingsperiode sterk heeft verhoogd door een hogere productie en een kleiner personeelsbestand. Voorts werd vastgesteld dat de investeringen in verband met de verhoging van de productiecapaciteit (zie overweging 73) geen invloed van betekenis hadden op de sterke negatieve trend in de ontwikkeling van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
(104)
Zoals toegelicht in de overwegingen 78 en 79 was de sterke stijging van de prijs van de voornaamste grondstoffen voor de productie van het soortgelijke product de enige factor die tijdens de beoordelingsperiode een aanzienlijke negatieve invloed had op de productiekosten van het soortgelijke product. Uit het onderzoek bleek dat de ontwikkeling van de prijzen waartegen de bedrijfstak van de Gemeenschap VAM en energie aankocht, proportioneel was met de ontwikkeling van de prijzen van deze grondstoffen op de wereldmarkt, en dus niet te wijten was aan de manier waarop de bedrijfstak van de Gemeenschap deze aankocht. Dit argument wordt derhalve afgewezen.
d) Vertraging bij de aanpassing van de prijzen
(105)
Een belangrijke gebruiker van PVA voerde aan dat het in deze sector normaal was dat de stijging van de aankoopprijs van VAM nog niet had geleid tot een verhoging van de verkoopprijs van PVA. Dit zou komen door het feit dat langetermijncontracten in deze sector gebruikelijk zijn, wat logischerwijs een vertragend effect oplevert. In dit verband wordt erkend dat een deel van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap via langetermijncontracten verloopt; het is echter niet gebruikelijk dat in deze contracten een vaste prijs voor meer dan een jaar wordt vastgesteld. In het kader van deze contracten wordt na een bepaalde termijn of wanneer de grondstoffenprijzen sterk veranderen opnieuw over de prijzen onderhandeld. Dit argument wordt derhalve afgewezen.
5.4. Conclusie betreffende het oorzakelijk verband
(106)
Uit bovenstaande analyse kan worden geconcludeerd dat de invoer uit de VRC gedurende de beoordelingsperiode tot een sterke prijsdaling op de communautaire markt leidde. Tijdens het onderzoektijdvak werden de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap aanzienlijk onderboden door de prijzen van de invoer uit de VRC.
(107)
Deze prijsdaling leidde tot een aanzienlijke daling van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap, die samenviel met een scherpe daling van de winstgevendheid, het rendement van de investeringen en de kasstroom uit bedrijfsactiviteiten van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
(108)
Bij het onderzoek van de andere factoren waardoor de bedrijfstak van de Gemeenschap schade kon hebben geleden, bleek dat geen van die factoren aanmerkelijke negatieve gevolgen kon hebben gehad.
(109)
Uitgaande van bovenstaande analyse, waarbij een duidelijk onderscheid werd gemaakt tussen de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap en de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping, luidt de voorlopige conclusie dat de bedrijfstak van de Gemeenschap door de invoer met dumping van oorsprong uit het betrokken land aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft geleden.
6. BELANG VAN DE GEMEENSCHAP
(110)
De Commissie heeft onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake dumping, schade en oorzakelijk verband, dwingende redenen waren om te concluderen dat het in dit bijzondere geval niet in het belang van de Gemeenschap is om maatregelen te nemen. Ingevolge artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie de waarschijnlijke gevolgen van de maatregelen voor alle betrokken partijen in overweging genomen.
6.1. Belang van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(111)
Zoals vermeld in overweging 56 bestaat de bedrijfstak van de Gemeenschap uit twee producenten, met fabrieken in Duitsland en Spanje en 200 à 300 werknemers, die rechtstreeks betrokken zijn bij de productie, verkoop en administratie van het betrokken product. Als er maatregelen worden genomen, wordt verwacht dat de prijsdaling op de communautaire markt zal stoppen, dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap zich zullen herstellen en dat de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap bijgevolg zal verbeteren.
(112)
Indien geen maatregelen worden genomen, zullen de financiële indicatoren, en met name de winstgevendheid, van de bedrijfstak van de Gemeenschap zich waarschijnlijk verder in negatieve zin ontwikkelen. In dat geval zal de bedrijfstak van de Gemeenschap de door de invoer uit de VRC bepaalde marktprijzen niet kunnen volgen en bijgevolg een groot marktaandeel verliezen. In het slechtste geval zal de bedrijfstak van de Gemeenschap zich genoodzaakt zien uit de vrije markt te stappen en alleen nog PVA voor intern gebruik te produceren. In beide gevallen zal dit waarschijnlijk leiden tot een daling van de productie en van de investeringen, de sluiting van bepaalde productiefaciliteiten en verlies van arbeidsplaatsen in de Gemeenschap.
(113)
Daarom wordt geconcludeerd dat de instelling van antidumpingmaatregelen de bedrijfstak van de Gemeenschap in staat zou stellen te herstellen van de schadeveroorzakende dumping.
6.2. Belang van niet-verbonden importeurs
(114)
Zoals vermeld in overweging 8 werd de vragenlijst beantwoord door vijf in de steekproef opgenomen importeurs, die in het onderzoektijdvak ongeveer 80 % van de invoer van het betrokken product voor hun rekening namen. De informatie die een van deze importeurs had verstrekt, moest in deze fase buiten beschouwing worden gelaten omdat hij tweemaal een overeengekomen controlebezoek afzegde. Drie van de antwoorden op de vragenlijst werden ter plaatse gecontroleerd.
(115)
PVA maakte slechts een zeer klein deel uit van de omzet van deze importeurs. Gemiddeld hield slechts 3 à 4 % van hun activiteiten verband met de invoer van PVA uit de VRC. De importeurs hebben ook veel andere activiteiten, zoals algemene handel en distributie. Een aantal importeurs koopt het betrokken product niet alleen in de VRC, maar ook bij andere leveranciers in en buiten de Gemeenschap, waaronder ook de bedrijfstak van de Gemeenschap. De gemiddelde winstmarge van de in de steekproef opgenomen importeurs op de handel in PVA bedraagt ongeveer 5 %.
(116)
De importeurs in de Gemeenschap zijn geen voorstander van maatregelen. De medewerkende importeurs voerden aan dat de instelling van maatregelen hun activiteiten ernstig zou schaden omdat zij de prijsstijging niet zouden kunnen doorberekenen aan de gebruikers. In dit verband zou de instelling van een antidumpingrecht op invoer uit de VRC, zoals vermeld in overweging 111, hoogstwaarschijnlijk leiden tot een lichte opwaartse correctie van de marktprijzen. Er kan dus worden verwacht dat importeurs die het betrokken product in de VRC kopen, de kosten van het antidumpingrecht zullen kunnen doorberekenen aan de eindverbruiker. Dat na aanpassing van de cif-prijzen grens Gemeenschap voor kosten na invoer nog steeds aanzienlijke onderbieding wordt vastgesteld, wijst erop dat er nog ruimte is voor een prijsstijging. Gezien het geringe aandeel van de verkoop van het betrokken product in de activiteiten van de importeurs en de winstmarge die zij momenteel zowel in het algemeen als op de verkoop van PVA afzonderlijk maken, kan in ieder geval worden verwacht dat het voorlopige recht geen invloed van betekenis zal hebben op de financiële situatie van deze ondernemingen.
(117)
Hoewel de importeurs/distributeurs geen voorstander zijn van maatregelen, blijkt uit de beschikbare informatie dat het voordeel dat zij zouden hebben bij het achterwege blijven van maatregelen niet opweegt tegen het belang dat de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft bij een correctie van de onbillijke en schadelijke handelspraktijken van de VRC.
6.3. Belang van de gebruikers
(118)
Zeven gebruikers hebben een gebruikersvragenlijst ingevuld. Twee van deze ondernemingen zonden een onvolledig antwoord in; deze antwoorden werden daarom bij de analyse buiten beschouwing gelaten. De vijf overige ondernemingen gebruikten PVA voor tal van toepassingen, namelijk voor de productie van kleefstoffen, industriële poeders en PVB, voor de appretering en afwerking van textiel en voor de productie van harsen.
(119)
Volgens de antwoorden op de vragenlijst waren de vijf medewerkende gebruikers in het onderzoektijdvak goed voor ongeveer 19 % van het totale verbruik van PVA in de Gemeenschap en ongeveer 22 % van de totale invoer uit de VRC. Er zij op gewezen dat hun invoer uit de VRC in het algemeen slechts een klein deel van hun aankopen uitmaakte, namelijk 15 %. Dit aandeel loopt echter sterk uiteen: een van de medewerkende gebruikers voerde in het onderzoektijdvak helemaal niet in uit de VRC, terwijl een andere medewerkende gebruiker zijn PVA uitsluitend in de VRC aankocht.
(120)
De medewerkende gebruikers voerden een aantal argumenten tegen de instelling van rechten aan.
(121)
Twee ondernemingen gebruikten PVA voor de productie van kleefstoffen. Er werd vastgesteld dat PVA een belangrijke kostenfactor was bij de productie van deze kleefstoffen en, afhankelijk van het mengsel, tot wel 80 % van de productiekosten uitmaakte. Deze ondernemingen voerden aan dat, gezien het aanzienlijke aandeel van PVA in de productiekosten en de winstmarges op de verkoop van kleefstoffen, een antidumpingrecht hun failliet kon betekenen of hen kon dwingen hun productie buiten de Gemeenschap te verplaatsen. Deze ondernemingen betwijfelden sterk dat hun afnemers een door het recht veroorzaakte prijsstijging zouden willen betalen. In dit verband wordt erkend dat de winstmarges in deze sector bescheiden zijn, maar zij opgemerkt dat de voorgestelde maatregelen alleen rechtstreeks van invloed zijn op de aankoopprijs van PVA van oorsprong uit de VRC, die slechts een van de bevoorradingsbronnen is, en dat deze prijs de prijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak aanzienlijk onderbood. Het effect van het recht op de productiekosten van deze ondernemingen voor kleefstoffen zal dus niet onbelangrijk zijn, maar, ook gezien de hoogte van het recht, lijkt er geen reden te zijn waarom hun afnemers niet ten minste een groot deel van de prijsverhoging zouden willen betalen.
(122)
Twee andere ondernemingen gebruikten PVA voor de productie van PVB. Ook bij de productie van PVB is PVA een belangrijke kostenfactor. Een van deze ondernemingen, die PVB voor de productie van PVB-folie gebruikte, voerde aan dat de eventuele maatregelen de onderneming ertoe zou dwingen haar productie van PVB buiten de Gemeenschap te verplaatsen. Voorts voerde deze onderneming dat het veel tijd kostte om PVA voor deze toepassing te kwalificeren en dat het daarom ingewikkeld en lastig was om van leverancier te veranderen. De andere producent van PVB die als gebruiker meewerkte, en die PVA niet alleen voor de productie van PVB, maar vooral voor de productie van industriële poeders gebruikte, wees er eveneens op dat het moeilijk is en veel tijd kost om van leverancier te veranderen en toonde zich bezorgd over de hogere kosten die de maatregelen met zich zouden kunnen brengen.
(123)
Er wordt erkend dat een hogere aankoopprijs voor PVA tot hogere productiekosten voor PVB zal leiden. Aangezien de invoer uit de VRC slechts 13 % van de communautaire markt uitmaakt, zullen de maatregelen echter geen rechtstreekse invloed hebben op 87 % van de PVA die in de Gemeenschap wordt gebruikt. Bovendien is het voorgestelde recht matig. Gelet op het voorgaande en rekening houdend met de goede marktomstandigheden voor PVB, wordt het effect van dit recht draaglijk geacht.
(124)
Wat het kwalificatieproces betreft, wordt erkend dat voor bepaalde toepassingen „op maat gemaakte” PVA met veeleisende kenmerken nodig is, zodat een lang kwalificatieproces met veel tests moet worden doorlopen. Er zij echter aan herinnerd dat de antidumpingmaatregelen niet beogen om bepaalde leveranciers de toegang tot de communautaire markt te ontzeggen. De eventuele voorgestelde maatregelen zijn alleen bedoeld om de handel weer eerlijk te maken en een verstoorde marktsituatie te corrigeren. Zeker gezien de hoogte van het voorgestelde recht is er dus geen reden waarom bepaalde gebruikers genoodzaakt zouden zijn om na de instelling van de maatregelen van leverancier te veranderen.
(125)
Eén medewerkende gebruiker, een producent van stoffen van polyester/katoen en katoen, die PVA gebruikte voor de appretering en afwerking van ongebleekte stoffen, wees erop dat de maatregelen de onderneming ertoe zouden kunnen brengen haar spin- en weefactiviteiten buiten de Gemeenschap te verplaatsen. In dit verband werd vastgesteld dat het aandeel van PVA in de productiekosten van deze onderneming beperkt was, namelijk tussen 0,2 en 0,8 %. Gezien de hoogte van het voorgestelde recht wordt dan ook geoordeeld dat dit recht geen effect van betekenis zou hebben.
(126)
Ten slotte voerde de klager, KEG, aan dat het tegen het belang van de gebruikers zou indruisen om geen maatregelen in te stellen, aangezien de slechte financiële resultaten van zijn PVA-activiteiten KEG ertoe zou kunnen brengen de groothandelsmarkt te verlaten en zich op de downstreammarkten te concentreren. KEG voerde aan dat de verwerkende bedrijven in dat geval bevoorradingsproblemen zouden krijgen, aangezien KEG een grote en betrouwbare leverancier is. Hoewel dit argument niet uitdrukkelijk door de betrokken gebruikers werd gesteund, werd bevestigd dat drie van de vijf betrokken gebruikers grote hoeveelheden PVA bij KEG aankopen, en dat deze onderneming als de belangrijkste leverancier op de communautaire markt kan worden beschouwd. Als KEG om welke reden ook uit de markt zou stappen, kan dus niet worden uitgesloten dat de verwerkende bedrijven met ernstige bevoorradingsproblemen worden geconfronteerd.
6.4. Conclusie over het belang van de Gemeenschap
(127)
Het is te verwachten dat de instelling van maatregelen de bedrijfstak van de Gemeenschap in staat zal stellen zijn winstgevendheid te verbeteren. Als geen antidumpingmaatregelen worden genomen, bestaat het gevaar dat de bedrijfstak van de Gemeenschap, gezien zijn ongunstige situatie, gedwongen zal zijn productiefaciliteiten te sluiten en personeel te ontslaan. Over het algemeen zullen ook de gebruikers in de Gemeenschap profijt trekken van de maatregelen, aangezien het aanbod aan voldoende hoeveelheden PVA niet in gevaar wordt gebracht en de aankoopprijs van PVA slechts matig zal stijgen. Gelet op het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat er geen dwingende redenen zijn om in dit geval in het belang van de Gemeenschap geen maatregelen in te stellen.
7. VOORSTEL VOOR VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(128)
Gezien de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en belang van de Gemeenschap moeten voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Gemeenschap nog meer schade lijdt door de invoer met dumping.
(129)
Wat de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Taiwan betreft, werd, zoals vermeld in overweging 30, voorlopig geen dumping vastgesteld. Bijgevolg hoeven er geen voorlopige maatregelen te worden ingesteld. Gezien de timing van deze vaststelling werd het gepast geacht om de belanghebbenden een maand de tijd te geven om op deze voorlopige bevinding te reageren, zodat de procedure met betrekking tot de invoer van het betrokken product uit Taiwan daarna eventueel kan worden beëindigd.
7.1. Schademarge
(130)
Het in te stellen voorlopige recht moet hoog genoeg zijn om een eind te maken aan de door de invoer van oorsprong uit de VRC veroorzaakte schade, maar mag het niveau van de vastgestelde dumpingmarge niet overschrijden. Bij de berekening van de hoogte van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schadeveroorzakende dumping ongedaan te maken, werd in aanmerking genomen dat de maatregelen de bedrijfstak van de Gemeenschap in staat moeten stellen zijn kosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die redelijkerwijs kan worden gemaakt onder normale concurrentieomstandigheden, d.w.z. wanneer er geen sprake is van invoer met dumping.
(131)
Er wordt geoordeeld dat de concurrentiesituatie op de communautaire markt in 2003 normaal was, toen er geen schadeveroorzakende dumping was en de bedrijfstak van de Gemeenschap een normale winstmarge behaalde in een orde van grootte zoals vermeld in overweging 84. Op grond van de beschikbare gegevens werd voorlopig vastgesteld dat een dergelijke winstmarge op de omzet kan worden aangemerkt als een passend winstpeil waarop de bedrijfstak van de Gemeenschap zonder schadeveroorzakende dumping zou kunnen rekenen.
(132)
De vereiste prijsstijging werd vervolgens vastgesteld door de gewogen gemiddelde invoerprijs, zoals vastgesteld voor de berekening van de prijsonderbieding, in hetzelfde handelsstadium te vergelijken met de niet-schadeveroorzakende prijs van de door de bedrijfstak van de Gemeenschap op de communautaire markt verkochte producten. De niet-schadeveroorzakende prijs werd verkregen door de verkoopprijs van elke producent van de bedrijfstak van de Gemeenschap tot de een break-evenpoint te corrigeren en met bovengenoemde winstmarge te vermeerderen. Het verschil dat uit deze vergelijking voortvloeide, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de totale cif-waarde bij invoer. Aangezien aan geen van de medewerkende Chinese producenten een BMO of een IB was toegekend, en gezien de hoge mate van samenwerking, werd de voorlopige schademarge voor het gehele land berekend als het gewogen gemiddelde van de schademarges van de drie medewerkende Chinese producenten/exporteurs.
(133)
De aldus vastgestelde schademarge voor de VRC was aanzienlijk hoger dan de vastgestelde dumpingmarge.
7.2. Voorlopige maatregelen
(134)
Gezien het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC een voorlopig antidumpingrecht moet worden ingesteld dat volgens de regel van het laagste recht gelijk moet zijn aan de dumpingmarge, of aan de schademarge indien deze lager is.
(135)
Op basis van het voorgaande bedraagt het voorgestelde recht op het betrokken product van oorsprong uit de VRC 10,0 %.
7.3. Slotbepaling
(136)
Met het oog op de beginselen van behoorlijk bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Voorts dient te worden opgemerkt dat alle bevindingen betreffende de instelling van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de instelling van definitieve maatregelen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op bepaalde soorten polyvinylalcohol in de vorm van homopolymeerhars met een viscositeit (gemeten in een oplossing van 4 %) van 3 of meer mPas, maar niet meer dan 61 mPas, en een hydrolysgraad van 84,0 mol % of meer, maar niet meer dan 99,9 mol %, die vallen onder GN-code ex 3905 30 00 (Taric-code 3905300020) en van oorsprong zijn uit de Volksrepubliek China.
2. Het voorlopig antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs franco grens Gemeenschap, vóór inklaring, van de in lid 1 omschreven producten bedraagt 10 %.
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Gemeenschap van het in lid 1 bedoelde product dient een zekerheid te worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 384/96 kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 384/96 kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen doen toekomen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 17 september 2007.