NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 856/2005
ze dne 6. června 2005,
kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o fusariové toxiny
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 (2) stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách.
(2)
Některé členské státy přijaly nebo mají v úmyslu přijmout maximální limity pro fusariové toxiny, jako jsou například deoxynivalenol (DON), zearalenon (ZEA) a fumonisiny, v některých potravinách. Vzhledem k rozdílům v limitech přijatých různými členskými státy a následnému riziku narušení hospodářské soutěže jsou opatření Společenství nezbytná k zajištění jednotnosti trhu při zachování zásady proporcionality.
(3)
Různé houby rodu Fusarium, což jsou běžné půdní houby, produkují celou řadu různých mykotoxinů ze skupiny trichothecenů, jako jsou například deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2 toxin a HT-2 toxin, a některé další toxiny (zearalenon a fumonisiny). Houby rodu Fusarium se běžně vyskytují na obilovinách pěstovaných v oblastech mírného pásma v Americe, Evropě a Asii. Některé toxinogenní houby rodu Fusarium jsou schopny v různé míře produkovat dva nebo i více těchto toxinů.
(4)
Vědecký výbor pro potraviny (VVP) zhodnotil v řadě stanovisek tyto fusariové toxiny: deoxynivalenol (DON) v prosinci 1999, zearalenon v červnu 2000, fumonisiny v říjnu 2000, aktualizováno v dubnu 2003, nivalenol v říjnu 2000 a T-2 a HT-2 toxin v květnu 2001, jakož i skupinové hodnocení trichothecenů v únoru 2002.
(5)
VVP dospěl k závěru, že dostupné údaje neodůvodňují stanovení přípustné denní dávky (TDI) pro hodnocené trichotheceny, a stanovil:
-
TDI ve výši 1 μg na kg tělesné hmotnosti pro deoxynivalenol (DON),
-
předběžnou přípustnou denní dávku (t-TDI) ve výši 0,7 μg na kg tělesné hmotnosti pro nivalenol,
-
kombinovanou t-TDI ve výši 0,06 μg na kg tělesné hmotnosti pro T-2 a HT-2 toxin.
Pro ostatní fusariové toxiny stanovil VVP:
-
t-TDI ve výši 0,2 μg na kg tělesné hmotnosti pro zearalenon,
-
TDI ve výši 2 μg na kg tělesné hmotnosti pro fumonisiny B1, B2 a B3, samostatně nebo v kombinaci.
(6)
V rámci směrnice Rady 93/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin (3) byl proveden a v září 2003 dokončen úkol vědecké spolupráce 3.2.10 nazvaný „Sběr údajů o výskytu fusariových toxinů v potravinách a posouzení jejich příjmu v potravě obyvatelstvem v členských státech EU“ (4).
Z výsledků uvedeného úkolu vyplývá, že fusariové mykotoxiny jsou v potravním řetězci ve Společenství široce rozšířeny. Hlavními zdroji příjmu fusariových toxinů v potravě jsou výrobky z obilovin, zejména z pšenice a kukuřice. Zatímco příjmy fusariových toxinů v potravě jsou u celé populace a u dospělých jedinců často nižší než TDI pro příslušné toxiny, u rizikových skupin, jako jsou například kojenci a malé děti, se hodnotám TDI blíží, a v některých případech je dokonce překračují.
(7)
Zejména u deoxynivalenolu se příjem v potravě u skupiny malých dětí a mladistvých blíží hodnotě TDI. V případě T-2 a HT-2 toxinu překročil odhadovaný příjem v potravě ve většině případů t-TDI. Je však třeba poznamenat, že u T-2 a HT-2 toxinu byla většina údajů o výskytu získána za použití metod analýzy s vysokou mezí detekce, a vezme-li v úvahu skutečnost, že počet vzorků nacházejících se nad mezí detekce byl nižší než 20 %, byl odhad příjmu v potravě silně ovlivněn mezí detekce použitých metod analýzy. U nivalenolu byly všechny příjmy výrazně nižší než hodnota t-TDI. V případě trichothecenů posuzovaných v rámci uvedeného úkolu vědecké spolupráce, jako jsou například 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T-2 triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol a verrukol, jsou na základě dostupných informací všechny příjmy v potravě nízké.
(8)
U zearalenonu je průměrná denní dávka výrazně nižší než odpovídající hodnota TDI, je však třeba věnovat pozornost skupinám populace, které nebyly v rámci úkolu vymezeny a které mohou pravidelně ve vysokých dávkách přijímat produkty s vysokým výskytem kontaminace zearalenonem, a rovněž potravinám určeným pro děti, neboť rozmanitost stravy malých dětí je omezená.
(9)
U fumonisinů se odhadovaný příjem v potravě u většiny skupin populace nachází výrazně pod hodnotou TDI. Příjem fumonisinů v potravě se výrazně zvýší, pokud se vezmou v úvahu pouze spotřebitelé. Avšak i u této skupiny, tj. spotřebitelů, leží příjem v potravě pod hodnotou TDI. Přesto výsledky kontrol sklizně roku 2003 naznačují, že kukuřice a výrobky z kukuřice mohou být velmi vysoce kontaminovány fumonisiny. Je vhodné, aby byla přijata opatření k zamezení toho, aby se takto nepřijatelně vysoce kontaminovaná kukuřice a výrobky z kukuřice dostávaly do potravního řetězce.
(10)
Druhy hub rodu Fusarium infikují zrna před sklizní. V souvislosti s fusariovou infekcí a tvorbou mykotoxinů bylo identifikováno několik rizikových faktorů. Na obsah mykotoxinů mají značný vliv klimatické podmínky během růstu, a zejména v období květu. Dodržování zásad správné zemědělské praxe, která sníží rizikové faktory na minimum, může kontaminaci houbami rodu Fusarium do určité míry zabránit.
(11)
V zájmu ochrany veřejného zdraví je nutné stanovit maximální limity pro nezpracované obiloviny s cílem zabránit tomu, aby se vysoce kontaminované obiloviny dostávaly do potravního řetězce, a rovněž s cílem poskytnout podnět k tomu, aby byla během fáze růstu na poli, sklizně a uskladnění uskutečněna všechna opatření, a jejich uskutečnění zajistit (uplatňováním zásad správně zemědělské praxe, jakož i správné praxe sklizně a uskladnění). Je vhodné, aby se maximální limit pro nezpracované obiloviny vztahoval na obiloviny uváděné na trh k prvotnímu zpracování, neboť v této fázi je již známo určené užití (pro potraviny, krmiva či průmysl). Čištění, třídění a sušení se nepovažují za prvotní zpracování, pokud není na samotné obilné zrno vyvíjeno fyzikální působení, zatímco loupání je třeba považovat za prvotní zpracování.
(12)
Maximální limity jsou stanoveny na úrovni, která zohledňuje současnou expozici člověka ve vztahu k přípustné dávce daného toxinu a kterých je možné rozumně dosáhnout dodržováním zásad správné praxe na všech stupních produkce a distribuce. Takovýto přístup zaručí, aby hospodářské subjekty v potravinářském odvětví používaly všechna možná opatření k zabránění kontaminaci, či k jejímu snížení v co nejvyšší možné míře v zájmu ochrany veřejného zdraví.
(13)
U kukuřice nejsou dosud přesně známy všechny faktory, které se podílejí na tvorbě fusariových toxinů, zejména zearalenonu a fumonisinů B1 a B2. Proto je stanoveno časové období, které má hospodářským subjektům v potravinářském odvětví zapojeným do řetězce zpracování obilí umožnit, aby provedly šetření zaměřená na zdroje tvorby těchto mykotoxinů a na určení řídicích opatření, která je třeba podniknout k vyloučení jejich přítomnosti v co největší rozumně možné míře. Navrhuje se, aby maximální limity založené na aktuálně dostupných údajích o výskytu platily od 2007, pokud nebudou do té doby stanoveny žádné zvláštní maximální limity založené na nových informacích o výskytu a tvorbě daných toxinů.
(14)
Čištěním a zpracováním může být obsah fusariových toxinů obsažených v nezpracovaných obilovinách různou měrou ve zpracovaných výrobcích z obilovin snížen. Vzhledem k rozdílné míře snížení je vhodné v zájmu ochrany spotřebitele stanovit maximální limit pro výrobky z obilovin určené pro konečného spotřebitele a nutné mít k dispozici vynutitelné právní předpisy. Při stanovování maximálních limitů pro konečného spotřebitele musí být uplatněn pragmatický přístup. Stanovení maximálních limitů pro hlavní potravinové složky, které pocházejí z obilovin, je rovněž vhodné k zajištění účinného vynucování v zájmu zajištění ochrany veřejného zdraví.
(15)
S ohledem na nízké úrovně kontaminace fusariovými toxiny zjištěné v rýži nejsou navrhovány žádné maximální limity pro rýži a výrobky z rýže.
(16)
Pro 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol a fumonisin B3 není nutné zvažovat zvláštní opatření, neboť případná opatření především ohledně deoxynivalenolu a fumonisinu B1 a B2 by vzhledem k jejich společnému výskytu chránila obyvatelstvo také proti nepřijatelné expozici 3-acetyldeoxynivalenolu, 15-acetyldeoxynivalenolu a fumonisinu B3. Totéž platí pro nivalenol, u něhož lze do určité míry pozorovat společný výskyt s deoxynivalenolem, přičemž se odhaduje, že expozice nivalenolu je u člověka výrazně pod příslušnou hodnotou t-TDI.
(17)
Údaje o přítomnosti T-2 a HT-2 toxinu jsou dosud omezené. Je rovněž naléhavě nutné vyvinout a validovat citlivou metodu jejich analýzy. Z odhadů příjmu však jasně vyplývá, že přítomnost T-2 a HT-2 toxinu může představovat ohrožení pro veřejné zdraví. Proto je prvořadým úkolem vyvinout citlivou metodu, shromáždit větší množství údajů o výskytu a provést další šetření/výzkum zaměřené na faktory podílející se na přítomnosti T-2 a HT-2 toxinu v obilovinách a výrobcích z obilovin, zejména v ovsu a výrobků z ovsa.
(18)
Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(19)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 466/2001 se mění takto:
1.
V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Aniž jsou dotčeny čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 3, je zakázáno
a)
používat produkty, v nichž nejsou dodrženy maximální limity stanovené v příloze I, jako potravinové složky vícesložkových nebo jiných potravin;
b)
mísit produkty, u nichž jsou maximální limity dodrženy, s produkty, u nichž jsou maximální limity stanovené v příloze I překročeny;
c)
úmyslně detoxikovat produkty chemickým ošetřením, pokud jde o kontaminující látky uvedené v příloze I oddíle 2 (Mykotoxiny).“
2.
V článku 5 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:
„5. Komise přezkoumá do 1. července 2008 ustanovení přílohy I oddílu 2 bodů 2.4, 2.5, 2.6 a 2.7 s ohledem na maximální limity deoxynivalenolu, zearalenonu a fumonisinu B1 a B2 a dále s cílem zavést maximální limit T-2 a HT-2 toxinu v obilovinách a výrobcích z obilovin.
Za tímto účelem členské státy a zúčastněné strany každoročně předloží Komisi výsledky provedených výzkumů, včetně údajů o výskytu, a informují o pokroku při používání preventivních opatření pro vyloučení kontaminace deoxynivalenolem, zearalenonem, T-2 a HT-2 toxinem a fumonisiny B1 a B2.“
3.
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2006. V souladu s příslušnými ustanoveními se toto nařízení nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. červencem 2006. Prokázání toho, kdy byly výrobky uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. června 2005.
VERORDENING (EG) Nr. 856/2005 VAN DE COMMISSIE
van 6 juni 2005
tot wijziging van Verordening (EG) nr. 466/2001 wat betreft Fusarium-toxinen
(Voor de EER relevante tekst)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EEG) nr. 315/93 van de Raad van 8 februari 1993 tot vaststelling van communautaire procedures inzake verontreinigingen in levensmiddelen (1), en met name op artikel 2, lid 3,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EG) nr. 466/2001 van de Commissie (2) stelt maximumgehalten aan bepaalde verontreinigingen in levensmiddelen vast.
(2)
Sommige lidstaten hebben maximumgehalten voor Fusarium-toxinen, zoals deoxynivalenol (DON), zearalenon (ZEA) en fumonisinen, in bepaalde levensmiddelen vastgesteld of zijn dat van plan. Gezien de verschillen tussen de in de lidstaten toegestane gehalten en de concurrentievervalsing die daarvan het gevolg kan zijn, moeten op communautair niveau maatregelen worden genomen om, met inachtneming van het proportionaliteitsbeginsel, de eenheid van de markt te waarborgen.
(3)
Allerlei Fusarium-schimmels, algemeen voorkomende bodemschimmels, produceren verscheidene mycotoxinen van de klasse trichothecenen, zoals deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2- en HT-2-toxine en een aantal andere toxinen (zearalenon en fumonisinen). Fusarium-schimmels worden algemeen aangetroffen op graangewassen in de gematigde klimaatzones in Amerika, Europa en Azië. Verscheidene van de toxineproducerende Fusarium-schimmels kunnen, in verschillende mate, twee of meer van deze toxinen produceren.
(4)
Het Wetenschappelijk Comité voor de menselijke voeding heeft de Fusarium-toxinen in een reeks adviezen geëvalueerd, namelijk deoxynivalenol (DON) in december 1999, zearalenon in juni 2000, fumonisinen in oktober 2000 (bijgewerkt in april 2003), nivalenol in oktober 2000, T-2- en HT-2-toxine in mei 2001 en een groepsevaluatie van de trichothecenen in februari 2002.
(5)
Het Wetenschappelijk Comité zag in de beschikbare gegevens geen reden om een groeps-TDI (toelaatbare dagelijkse inname) voor de geëvalueerde trichothecenen vast te stellen en heeft de volgende TDI’s vastgesteld:
-
een TDI van 1 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor deoxynivalenol (DON);
-
een voorlopige TDI (t-TDI) van 0,7 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor nivalenol;
-
een gecombineerde TDI van 0,06 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor T-2- en HT-2-toxine.
Voor de overige Fusarium-toxinen heeft het Wetenschappelijk Comité de volgende TDI’s vastgesteld:
-
een voorlopige TDI (t-TDI) van 0,2 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor zearalenon;
-
een TDI van 2 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor het totaal aan fumonisine B1, B2 en B3, alleen of in combinatie.
(6)
In het kader van Richtlijn 93/5/EEG van de Raad van 25 februari 1993 betreffende de bijstand aan de Commissie en de samenwerking van de lidstaten bij het wetenschappelijk onderzoek van vraagstukken in verband met levensmiddelen (3) is SCOOP-taak (wetenschappelijke samenwerking) 3.2.10 „Collection of occurrence data on Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU member States” (4), uitgevoerd. Deze taak is in september 2003 afgerond.
Uit de resultaten van deze taak bleek dat Fusarium-mycotoxinen in de Gemeenschap op grote schaal verspreid zijn in de voedselketen. De voornaamste bronnen van inname van Fusarium-toxinen via de voeding zijn producten op basis van granen, in het bijzonder tarwe en maïs. De inname van Fusarium-toxinen via de voeding ligt bij de hele bevolking en bij volwassenen vaak onder de TDI’s voor de desbetreffende toxinen, maar ligt bij risicogroepen zoals zuigelingen en peuters dicht bij of in sommige gevallen zelfs boven de TDI’s.
(7)
Met name voor deoxynivalenol ligt de inname via de voeding bij peuters en adolescenten dicht bij de TDI. Voor T-2- en HT-2-toxinen overschreedt de geschatte dagelijkse inname in de meeste gevallen de t-TDI. Wel zij opgemerkt dat de meeste gegevens over het vóórkomen van T-2- en HT-2-toxinen zijn verkregen met analysemethoden met een hoge aantoonbaarheidsgrens en dat het aantal monsters boven de aantoonbaarheidsgrens minder dan 20 % bedroeg. De schatting van de inname via de voeding werd dus sterk beïnvloed door de aantoonbaarheidsgrens van de gebruikte analysemethoden. Voor nivalenol lag de inname steeds ver onder de t-TDI. Voor alle overige trichothecenen die in het kader van bovengenoemde SCOOP-taak werden onderzocht, zoals 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol en verrucol, was de inname via de voeding, voorzover er gegevens beschikbaar zijn, steeds laag.
(8)
Voor zearalenon ligt de gemiddelde dagelijkse inname aanzienlijk lager dan de TDI. Wel moet aandacht worden besteed aan bevolkingsgroepen die in het kader van de taak niet in kaart gebracht zijn en regelmatig veel producten consumeren die vaak met zearalenon besmet zijn, en aan voedsel bestemd voor kinderen, aangezien peuters weinig gevarieerd eten.
(9)
Voor fumonisinen ligt de geschatte inname via de voeding bij de meeste bevolkingsgroepen ver onder de TDI. De inname van fumonisinen via de voeding neemt sterk toe als alleen consumenten worden beschouwd. Toch ligt de inname via de voeding ook bij deze groep consumenten onder de TDI. Uit de resultaten van de controle op de oogst van 2003 blijkt wel dat maïs en maïsproducten zeer zwaar met fumonisinen besmet kunnen zijn. Er moeten dus maatregelen worden genomen om te voorkomen dat dergelijke sterk besmette maïs en maïsproducten in de voedselketen terechtkomen.
(10)
Fusarium-soorten besmetten graangewassen vóór de oogst. Met betrekking tot Fusarium-besmetting en mycotoxinevorming zijn verscheidene risicofactoren in kaart gebracht. De weersomstandigheden tijdens de groei, en met name tijdens de bloei, hebben een grote invloed op het mycotoxinegehalte. Goede landbouwpraktijken, waarbij de risicofactoren tot een minimum worden teruggebracht, kunnen echter tot op zekere hoogte besmetting door Fusarium-schimmels voorkomen.
(11)
Voor de bescherming van de volksgezondheid is het belangrijk dat maximumgehalten voor onbewerkte granen worden vastgesteld, om te voorkomen dat sterk besmette granen in de voedselketen terechtkomen en om te bevorderen en erop toe te zien dat tijdens de veld-, oogst- en opslagfase van de productieketen alle nodige maatregelen worden genomen (door de toepassing van goede landbouw-, oogst- en opslagpraktijken). Het maximumgehalte voor onbewerkte granen moet worden toegepast op granen die voor een eerste bewerking in de handel worden gebracht, aangezien het geplande gebruik (voor voeding, diervoeder of industrieel gebruik) van de granen in deze fase bekend is. Reinigen, sorteren en drogen worden niet als een eerste bewerking beschouwd voorzover er daarbij geen fysieke handeling op de graankorrels zelf wordt uitgeoefend; pellen wordt daarentegen wel als een eerste bewerking beschouwd.
(12)
Bij de vaststelling van de maximumgehalten moet rekening worden gehouden met de huidige blootstelling van de mens in verhouding tot de toelaatbare inname van de desbetreffende toxine. De maximumgehalten moeten redelijkerwijs kunnen worden nageleefd door goede praktijken in alle productie- en distributiefasen. Een dergelijke aanpak zorgt ervoor dat exploitanten van levensmiddelenbedrijven alle nodige maatregelen nemen om besmetting zoveel mogelijk te voorkomen of te beperken met het oog op de volksgezondheid.
(13)
Voor maïs zijn nog niet alle factoren die bij de vorming van Fusarium-toxinen, en met name zearalenon en fumonisine B1 en B2, betrokken zijn, precies bekend. Daarom wordt exploitanten van levensmiddelenbedrijven in de graanketen enige tijd gegund om te onderzoeken hoe deze mycotoxinen ontstaan en welke maatregelen moeten worden genomen om de aanwezigheid ervan zoveel mogelijk te voorkomen. Voorgesteld wordt om vanaf 2007 maximumgehalten op basis van de momenteel beschikbare gegevens over het vóórkomen toe te passen indien er vóór die datum geen specifieke maximumgehalten op basis van nieuwe gegevens over het vóórkomen en de vorming zijn vastgesteld.
(14)
Door reiniging en bewerking kan het Fusarium-gehalte in onbewerkte granen in uiteenlopende mate worden verminderd in bewerkte graanproducten. Aangezien de mate van vermindering varieert, moet een maximumgehalte voor graanproducten voor eindgebruikers worden vastgesteld om de consument te beschermen, en is uitvoerbare wetgeving nodig. Bij het vaststellen van maximumgehalten voor graanproducten voor eindgebruikers moet pragmatisch te werk worden gegaan. Voorts moet een maximumgehalte voor belangrijke, van granen afgeleide voedselingrediënten worden vastgesteld met het oog op een efficiënte handhaving en de bescherming van de volksgezondheid.
(15)
Aangezien in rijst slechts geringe besmetting met Fusarium-toxinen wordt aangetroffen, worden voor rijst en rijstproducten geen maximumgehalten voorgesteld.
(16)
Voor 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol en fumonisine B3 hoeven geen specifieke maatregelen te worden overwogen. Eventuele maatregelen tegen met name deoxynivalenol en fumonisine B1 en B2 zouden de bevolking namelijk ook beschermen tegen ontoelaatbare blootstelling aan 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol en fumonisine B3, aangezien deze stoffen samen voorkomen. Hetzelfde geldt voor nivalenol, dat in zekere mate samen met deoxynivalenol voorkomt. De blootstelling van de mens aan nivalenol wordt overigens aanzienlijk lager dan de t-TDI geschat.
(17)
Momenteel zijn weinig gegevens beschikbaar over de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine. Ook moet dringend een gevoelige analysemethode ontwikkeld en gevalideerd worden. Toch blijkt uit schattingen van de inname duidelijk dat de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine een probleem voor de volksgezondheid kan zijn. De ontwikkeling van een gevoelige methode, de verzameling van meer gegevens over het vóórkomen en meer onderzoek naar de factoren die van invloed zijn op de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine in graan en graanproducten, en met name in haver en haverproducten, zijn dan ook noodzakelijk en een hoge prioriteit.
(18)
Verordening (EG) nr. 466/2001 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(19)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor de voedselketen en de diergezondheid,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Verordening (EG) nr. 466/2001 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Artikel 2, lid 3, komt als volgt te luiden:
„3. Onverminderd artikel 3, lid 1, en artikel 4, lid 3, is het verboden:
a)
producten die niet voldoen aan de in bijlage I vastgestelde maximumgehalten te gebruiken als ingrediënt bij de vervaardiging van samengestelde of andere levensmiddelen;
b)
producten die voldoen aan de maximumgehalten te mengen met producten die de in bijlage I vastgestelde maximumgehalten overschrijden;
c)
in geval van verontreinigingen vermeld in deel 2 (mycotoxinen) van bijlage I, opzettelijk verontreinigingen uit de producten te verwijderen door middel van chemische behandelingen.”.
2)
Aan artikel 5 wordt het volgende lid 5 toegevoegd:
„5. De Commissie herziet uiterlijk op 1 juli 2008 de punten 2.4, 2.5, 2.6 en 2.7 van deel 2 van bijlage I wat betreft de maximumgehalten voor deoxynivalenol, zearalenon en fumonisine B1 en B2 en teneinde een maximumgehalte voor T-2- en HT-2-toxine in granen en graanproducten vast te stellen.
Daartoe stellen de lidstaten en de belanghebbende partijen de Commissie elk jaar in kennis van de resultaten van het uitgevoerde onderzoek, waaronder de gegevens over het vóórkomen, en de voortgang van de toepassing van preventieve maatregelen ter voorkoming van verontreiniging door deoxynivalenol, zearalenon, T-2- en HT-2-toxine en fumonisine B1 en B2.”.
3)
Bijlage I wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 juli 2006. Deze verordening is niet van toepassing op producten die vóór 1 juli 2006 overeenkomstig de toepasselijke bepalingen in de handel zijn gebracht. De bewijslast betreffende het tijdstip waarop de producten in de handel zijn gebracht, ligt bij de exploitant van het desbetreffende levensmiddelenbedrijf.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 6 juni 2005.