ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 6. listopadu 2008
O státní podpoře č. C 17/05 (ex N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdynia
(oznámeno pod číslem K(2008) 6771)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/47/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Podle ustanovení bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení týkajících se prozatímního mechanismu oznámilo Polsko dopisem ze dne 29. dubna 2004 restrukturalizační opatření pro společnost Stocznia Gdynia S.A. (dále jen „loděnice v Gdyni“). Případ byl zaevidován pod číslem PL 34/04.
(2)
Dopisem ze dne 19. května 2004 Komise Polsko požádala, aby poskytlo některé chybějící dokumenty. Tyto dokumenty byly poskytnuty dne 16. června 2004. Komise si vyžádala další informace dopisy ze dne 30. července 2004, 8. října 2004, 23. listopadu 2004 a 4. března 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 3. září 2004, zaevidovaným dne 7. září 2004, 10. listopadu 2004, zaevidovaným dne 15. listopadu 2004, 17. února 2005, zaevidovaným dne 21. února 2005, 30. března 2005, zaevidovaným dne 1. dubna 2005, a 18. dubna 2005, zaevidovaným dne 20. dubna 2005. Dopisem ze dne 22. dubna 2005, zaevidovaným téhož dne, Polsko akceptovalo, že Komise bude považovat oznámení případu PL 34/04 ze dne 29. dubna 2004 za oznámení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na opatření, u nichž bylo zjištěno, že představují novou podporu. Tomuto případu bylo přiděleno nové číslo: N 194/04.
(3)
Dne 1. června 2005 Komise přijala rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku (2), a vyzvala Polsko a zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.
(4)
Po prodloužení lhůty pro podání připomínek (dopis ze dne 9. srpna 2005) Polsko předložilo své připomínky dopisem ze dne 2. září 2005, zaevidovaným dne 5. září 2005. Ve své odpovědi Polsko Komisi předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace pro loděnici v Gdyni ze dne 4. března 2004 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2004“).
(5)
Polsko podalo další připomínky dopisem ze dne 3. listopadu 2005, zaevidovaným dne 7. listopadu 2005.
(6)
Loděnice v Gdyni předložila připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 14. října 2005. Připomínky podaly rovněž společnost Ray Car Carriers (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005), úřad stálého zástupce Dánska při Evropské unii (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005), dánský svaz pro námořní dopravu Danske Maritime (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným téhož dne), odborový svaz Solidarita (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005) a polské sdružení stavitelů lodí (dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005).
(7)
Komise předložila Polsku tyto připomínky dopisy ze dne 26. října 2005 a 12. prosince 2005 (3). Polsko odpovědělo na připomínky podané loděnicí v Gdyni dopisem ze dne 16. ledna 2006, zaevidovaným dne 18. ledna 2006. K podání ostatních třetích stran Polsko nepředložilo žádné připomínky.
(8)
K posouzení plánu restrukturalizace z roku 2004 si Komise vyžádala pomoc externího poradce. Poradce předložil Komisi zprávu v březnu 2005.
(9)
Dopisem ze dne 13. ledna 2006 Komise Polsko požádala, aby poskytlo aktuální informace o nejnovějším vývoji strategie restrukturalizace loděnice v Gdyni. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 20. února 2006, zaevidovaným dne 21. února 2006, a na schůzce mezi zástupci Komise, polských orgánů a loděnice v Gdyni, která se uskutečnila dne 22. února 2006. Polsko oznámilo, že plán restrukturalizace z roku 2004 je zastaralý a že přijalo novou strategii restrukturalizace skupiny gdyňských loděnic zahrnující vyčlenění gdaňské loděnice ze skupiny a částečnou privatizaci loděnice v Gdyni. Polsko rovněž oznámilo, že pozměněný plán restrukturalizace bude Komisi předložen do 30. června 2006 a že privatizace loděnice v Gdyni by měla začít krátce poté.
(10)
V návaznosti na tuto schůzku zaslala Komise dne 8. března 2006 Polsku dopis, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. března 2006, zaevidovaným téhož dne, a oznámilo harmonogram privatizace. Polsko poskytlo doplňkové informace o procesu privatizace dopisem ze dne 29. března 2006, zaevidovaným dne 30. března 2006. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 30. března 2006, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 19. dubna 2006, zaevidovaným dne 20. dubna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 6. dubna 2006, zaevidovaným dne 10. dubna 2006, Polsko předložilo první předlohu dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“. Komise podala své připomínky dopisem ze dne 12. dubna 2006. Dokument byl s konečnou platností schválen polskou Radou ministrů dne 31. srpna 2006 a zaslán Komisi dopisem ze dne 1. září 2006, zaevidovaným téhož dne.
(12)
E-mailem ze dne 15. května 2006 poskytla loděnice v Gdyni Komisi „informační memorandum o loděnici v Gdyni“ z května 2006, které bylo potenciálním investorům zpřístupněno ode dne 10. května 2006.
(13)
Dopisem ze dne 26. května 2006, zaevidovaným dne 30. května 2006, Polsko předložilo další informace o probíhajícím procesu privatizace, včetně seznamu společností, kterým Polsko prostřednictvím svého poradce pro privatizaci zaslalo nabídku k účasti na novém navýšení kapitálu, jež bylo valnou hromadou loděnice v Gdyni schváleno dne 19. dubna 2006. Dopisem ze dne 13. července 2006, zaevidovaným dne 17. července 2006, Polsko poskytlo další informace o probíhajícím procesu privatizace a informovalo Komisi, že předběžné nabídky k účasti na navýšení kapitálu předložily dvě společnosti, a poskytlo srovnávací analýzu těchto nabídek, kterou provedl poradce pro privatizaci.
(14)
Loděnice v Gdyni předložila Komisi první předlohu změn plánu restrukturalizace dne 9. června 2006. Dne 13. června 2006 navštívili zástupci Komise loděnici a předložili první připomínky k pozměněnému plánu restrukturalizace. Externí poradce Komise poskytl své připomínky ve zprávě z července 2006. Komise se vyjádřila k nedostatkům předlohy změn plánu restrukturalizace dopisem ze dne 17. července 2006.
(15)
Uskutečnilo se několik schůzek týkajících se procesu privatizace a předložení pozměněného plánu restrukturalizace, kterých se zúčastnili zástupci Komise a polských orgánů: v Bruselu dne 31. ledna, 22. února a 10. května 2006 a v prostorách loděnice v Gdyni dne 13. června 2006.
(16)
Polsko odpovědělo na dopis Komise ze dne 17. července 2006 dopisem ze dne 31. srpna 2006, zaevidovaným dne 1. září 2006.
(17)
Po rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko oznámilo změny „Plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni“ ze dne 3. září 2006 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2006“) a novou státní podporu pro loděnici v Gdyni.
(18)
Polsko poskytlo další informace o procesu restrukturalizace loděnice v Gdyni dopisem ze dne 12. září 2006, zaevidovaným dne 13. září 2006, a uvedlo zejména, že došlo k oddělení kapitálu skupiny loděnic v Gdaňsku a Gdyni.
(19)
Další informace o procesu privatizace loděnice v Gdyni byly předloženy dopisem ze dne 26. září 2006, zaevidovaným dne 27. září 2006.
(20)
Polsko oznámilo další novou podporu loděnici v Gdyni dopisem ze dne 21. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006.
(21)
Dne 7. prosince 2006 se konala schůzka mezi členkou Komise Neelie Kroesovou a polským ministrem hospodářství Piotrem Wozniakem. P. Wozniak uvedl, že Polsko hodlá obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, jež má být dokončeno do června 2007. Polsko toto prohlášení potvrdilo dopisem ze dne 27. prosince 2006, zaevidovaným dne 4. ledna 2007, a odkázalo na rozhodnutí Rady ministrů ze dne 19. prosince 2006 o schválení dokumentu s názvem „Informace o stavu odvětví stavby lodí“. Polsko Komisi požádalo, aby se zapojila do jednání o vyrovnávacích opatřeních.
(22)
Dne 19. prosince 2006 zástupci Komise spolu s externím poradcem loděnici navštívili, aby zjistili skutečnosti a získali údaje potřebné k posouzení vyrovnávacích opatření. Externí poradce Komise předložil zprávu o kapacitě loděnice dne 16. ledna 2007.
(23)
Komise odpověděla na dopis ze dne 27. prosince 2006 dopisem ze dne 29. ledna 2007, v němž mimo jiné Polsko požádala, aby do konce února 2007 předložilo návrh vyrovnávacích opatření pro loděnici v Gdyni.
(24)
Dopisem ze dne 28. února 2007, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo vysvětlení týkající se privatizace loděnice v Gdyni a návrh vyrovnávacích opatření.
(25)
Na základě toho se dne 15. března 2007 uskutečnila technická schůzka zástupců Komise, polských orgánů a zástupců loděnice, která se týkala především vyrovnávacích opatření, byl však na ní projednán rovněž probíhající proces privatizace. Komise a polské orgány se dohodly, že Komise projedná technické záležitosti přímo s loděnicí v Gdyni s cílem opatřit si veškeré údaje potřebné pro posouzení polského návrhu vyrovnávacích opatření. Loděnice v Gdyni předala určité prvotní informace o kapacitě loděnice e-mailem ze dne 12. března 2007, zaevidovaným dne 27. dubna 2007.
(26)
Komise si vyžádala další informace ohledně vyrovnávacích opatření dopisy ze dne 29. března 2007, 27. dubna 2007 a 25. května 2007, na něž loděnice v Gdyni odpověděla dopisem ze dne 20. dubna 2007, zaevidovaným dne 23. dubna 2007, 9. května 2007, zaevidovaným dne 10. května 2007, a 30. května 2007, zaevidovaným dne 31. května 2007. Loděnice v Gdyni předala další informace na schůzce se zástupci Komise dne 6. června 2007 a následně dopisem ze dne 18. června 2007, zaevidovaným dne 21. června 2007. Komise položila další dotazy e-mailem ze dne 20. června 2007, na nějž loděnice v Gdyni odpověděla dopisem ze dne 25. června 2007, zaevidovaným téhož dne.
(27)
Dopisem ze dne 31. července 2007 Komise Polsko informovala, že z její předběžné analýzy vyrovnávacích opatření, které Polsko navrhlo pro loděnici v Gdyni, vyplývá, že opatření jsou přijatelná s výhradou splnění určitých podmínek. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 24. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007, v němž se vyjádřilo k podmínkám pro provedení vyrovnávacího opatření pro loděnici v Gdyni. Komise uzavřela otázku vyrovnávacích opatření dopisem ze dne 3. října 2007.
(28)
V telefonickém rozhovoru ze dne 24. května 2007 polské orgány Komisi informovaly, že Polsko hodlá obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni formou veřejného nabídkového řízení. Komise si vyžádala zevrubné informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace dopisem ze dne 29. května 2007 a svou žádost zopakovala v dopise ze dne 6. června 2007. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007, a po další žádosti o informace ze dne 28. června 2007 doplnilo své podání dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Tímto dopisem Polsko předložilo Komisi rovněž informační memorandum o loděnici v Gdyni ze dne 4. července 2007 (dále jen „informační memorandum“). V dopise ze dne 31. července 2007 Komise uvedla, že proces privatizace již nelze déle protahovat.
(29)
Komise předala své připomínky k informačnímu memorandu dopisem ze dne 30. července 2007. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 21. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007. Dopisem ze dne 29. srpna 2007, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo návrh dokumentu s názvem „Doplňkové vysvětlení k informačnímu memorandu o loděnici v Gdyni“ ze dne 29. srpna 2007, jenž má být připojen k informačnímu memorandu ze dne 4. července 2007 (dále jen „příloha informačního memoranda“). Komise podala své připomínky k příloze informačního memoranda dopisem ze dne 4. září 2007, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 7. září 2007, v němž předložilo pozměněnou verzi přílohy informačního memoranda. Komise podala své konečné připomínky dopisem ze dne 14. září 2007.
(30)
Polsko poskytlo informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace dopisem ze dne 7. září 2007, zaevidovaným téhož dne, 23. října 2007, zaevidovaným dne 24. října 2007, a 25. října 2007, zaevidovaným téhož dne.
(31)
V odpovědi na dopis Komise ze dne 30. listopadu 2007 Polsko poskytlo další informace o procesu privatizace dopisy ze dne 13., 19. a 21. prosince 2007, zaevidovanými dne 14., 20. a 21. prosince 2007. V posledním dopise Polsko Komisi informovalo, že obdrželo tři závazné nabídky na koupi loděnice v Gdyni. Tyto nabídky byly Komisi předloženy dopisem ze dne 8. února 2008, zaevidovaným dne 11. února 2008.
(32)
Dne 10. ledna 2008 se v Bruselu uskutečnila schůzka zástupců Komise a polských orgánů, jejíž závěry Komise zopakovala v dopisech ze dne 17. a 30. ledna 2008.
(33)
Dopisem ze dne 30. ledna 2008 Polsko Komisi sdělilo, že k jednání se státní pokladnou byli vyzváni dva uchazeči. Dopisem ze dne 14. února 2008, zaevidovaným dne 19. února 2008, Polsko oznámilo, že proces privatizace loděnice v Gdyni bude dokončen do léta 2008. Komise odpověděla dopisem ze dne 28. února 2008.
(34)
Dopisem ze dne 29. února 2008, zaevidovaným dne 3. března 2008, Polsko poskytlo první předlohu nového plánu restrukturalizace vypracovaného jedním z uchazečů, společností Amber Sp. z o.o. Této společnosti byla dne 20. března 2008 udělena dočasná exkluzivita při jednání a společnost předložila aktualizaci předlohy plánu restrukturalizace e-mailem ze dne 9. dubna 2008, zaevidovaným dne 24. dubna 2008. Další informace tento uchazeč poskytl v „Hlavních směrech restrukturalizace“, dokumentu, který byl předložen na schůzce dne 10. dubna 2008 a zaevidován dne 18. dubna 2008. Informace vypracované druhým uchazečem byly předloženy později, dopisem ze dne 7. dubna 2008, zaevidovaným dne 18. dubna 2008, po upomínce ze dne 18. března 2008.
(35)
Polsko předložilo informace o vývoji jednání se společností Amber Sp. z o.o. jakožto výlučným uchazečem dopisem ze dne 28. března 2008, zaevidovaným téhož dne, 7. dubna 2008, zaevidovaným dne 18. dubna 2008, 23. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne, a 25. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne. Dne 10. dubna 2008 se ve Varšavě konala schůzka zástupců Komise, loděnice v Gdyni, společnosti Amber Sp. z o.o. a polských orgánů. Polsko předložilo Komisi zápis ze schůzky dopisem ze dne 7. května 2008, zaevidovaným dne 13. května 2008.
(36)
Komise uvedla své připomínky k pokroku procesu privatizace dopisy ze dne 21. a 30. dubna 2008.
(37)
Dopisem ze dne 12. května 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko Komisi informovalo, že společnost Amber Sp. z o.o. odstoupila z procesu privatizace. Dopisem ze dne 26. května 2008, zaevidovaným dne 27. května 2008, polské orgány Komisi informovaly, že se dne 15. května 2008 polský ministr financí rozhodl ukončit proces privatizace v rámci veřejné výzvy k účasti na jednáních s uchazeči, jejichž nabídky byly přijaty v řízení, jež bylo zahájeno v roce 2007.
(38)
Polské orgány Komisi rovněž sdělily, že podnikají kroky k obnovení procesu privatizace s cílem podepsat smlouvy o privatizaci v listopadu 2008. Ode dne 3. června 2008 Polsko předkládalo Komisi každodenní zprávy o opatřeních přijatých různými zúčastněnými stranami v obnoveném procesu privatizace. Dopisem ze dne 6. června 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko Komisi předložilo „informační memorandum o loděnici v Gdyni“ ze dne 2. června 2008 (dále jen „informační memorandum z roku 2008“).
(39)
Na žádost polských orgánů se dne 10. června 2008 uskutečnila schůzka mezi zástupci Komise, polských orgánů a společnosti ISD Polska, která byla Komisi představena jako potenciální kupec loděnice v Gdyni. Další schůzka Komise a polských orgánů se konala dne 13. června 2008.
(40)
Dopisem ze dne 26. června 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo předlohu plánu restrukturalizace loděnic v Gdyni a v Gdaňsku, který vypracovala společnost ISD Polska (vlastník loděnice v Gdaňsku) a předlohu plánu restrukturalizace pro loděnici v Gdyni vyhotoveného společností Polish Shipbuilding Company (dále jen „PSC“).
(41)
Dopisem ze dne 4. července 2008 si Komise vyžádala objasnění určitých otázek souvisejících s předlohou plánu restrukturalizace, který vyhotovila společnost ISD Polska. Polsko odpovědělo dopisy ze dne 7. a 8. července 2008, zaevidovanými vždy týž den. Dne 8. července 2008 se uskutečnila schůzka zástupců polských orgánů, společnosti ISD Polska a Komise.
(42)
Dopisem ze dne 14. července 2008 se Polsko zavázalo, že Komisi poskytne úplný plán restrukturalizace do 12. září téhož roku.
(43)
Dne 16. července 2008 Komise předběžně schválila hodnocení a závěry obsažené v předloze rozhodnutí o ukončení formálního vyšetřovacího řízení, v nichž uvedla, že podpora poskytnutá loděnici v Gdyni není slučitelná se společným trhem a musí být navrácena. Na základě dopisu polských orgánů ze dne 14. července 2008 se však Komise rozhodla odložit přijetí rozhodnutí, aby mohla posoudit, zda nový plán restrukturalizace, který mají polské orgány předložit do 12. září 2008, významně zlepší situaci a umožní, aby byla podpora považována za slučitelnou se společným trhem.
(44)
Od té doby Polsko poskytovalo Komisi každý týden aktuální informace o procesu privatizace (dopisy ze dne 28. července, 4. srpna, 12. srpna, 21. srpna, 25. srpna, 1. září, 8. září, 16. září a 23. září, zaevidované vždy týž den).
(45)
Dopisem ze dne 18. července, zaevidovaným dne 21. července, Polsko požádalo Komisi o tři kola konzultací k předloze plánu restrukturalizace, aby mohlo vypracovat konečnou verzi přihlížející k připomínkám Komise. Komise souhlasila s harmonogramem v dopise ze dne 31. července.
(46)
První neoficiální schůzka mezi polskými orgány a Komisí se však uskutečnila až dne 21. srpna 2008. Další schůzka s polskými orgány za účasti společnosti ISD Polska se konala dne 2. září 2008. Polsko neformálně předložilo předlohu plánu restrukturalizace vypracovaného společností ISD Polska dne 28. srpna 2008 a pozměněnou verzi této předlohy dne 8. září 2008.
(47)
Dopisem ze dne 12. září 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo plán finanční restrukturalizace loděnic v Gdyni a Gdaňsku vyhotovený společností ISD Polska.
(48)
Dopisem ze dne 16. září 2008, zaevidovaným dne 17. září 2008, Polsko předložilo předlohu smlouvy o privatizaci mezi společností ISD Polska a polskou státní pokladnou.
(49)
Dne 30. září 2008 byla uspořádána schůzka mezi polskými orgány a Komisí. Schůzky se zúčastnili zástupci společnosti ISD Polska.
(50)
Dopisem ze dne 27. října 2008 Komise polské orgány informovala o rámcových podmínkách pro výkon tohoto rozhodnutí. Dopisem ze dne 3. listopadu 2008, zaevidovaným dne 4. listopadu 2008, se Polsko zavázalo dodržet plně tyto podmínky. Komise tento závazek přijala dopisem ze dne 6. listopadu 2008.
(51)
Dopisem ze dne 14. června 2007 Komise polské orgány požádala, aby poskytly informace o veškeré státní podpoře, kterou loděnice obdržela od přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Komise si vyžádala další vysvětlení dopisem ze dne 13. listopadu 2007, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 9. ledna 2008, zaevidovaným téhož dne. Polsko Komisi informovalo o dodatečné podpoře poskytnuté loděnici v Gdyni dopisem ze dne 6. prosince 2007, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 12. února 2008, zaevidovaným dne 13. února 2008, a dopisem ze dne 6. června 2008, zaevidovaným téhož dne.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
1. PŘÍSLUŠNÝ PODNIK
(52)
Příjemcem podpory je loděnice v Gdyni. Podnik se nachází v oblasti Trojměstí Gdaňsk-Gdyně-Sopoty na severu Polska.
(53)
Komise podotýká, že podle pravidel státní podpory jsou podniky v této oblasti způsobilé pro podporu ze strukturálních fondů v rámci cíle Konvergence (4) a z Fondu soudržnosti (5). Podniky usazené v této oblasti jsou případně způsobilé zejména pro podporu z regionálního operačního programu v rámci prioritních os pro podporu malých a středních podniků, inovací a převodu technologií (se zaměřením na tvorbu pracovních příležitostí v dlouhodobém horizontu) a pro rozvoj sociální a vzdělávací infrastruktury za účelem odborného vzdělávání a celoživotního učení. Podniky v této oblasti jsou rovněž způsobilé pro operační programy Inovativní hospodářství a Lidské zdroje, které mají pomoci zejména podnikům a trhu práce přizpůsobit se změnám hospodářství, včetně restrukturalizačních procesů.
(54)
Loděnice v Gdyni působí v odvětví stavby lodí, výroby trupů, konstrukcí ocelových mostů, služeb souvisejících se stavbou lodí i služeb, které s tímto odvětvím nesouvisí.
(55)
Největšími akcionáři loděnice v Gdyni (6) jsou státní pokladna, která vlastní 32 % akcií, což odpovídá 35 % hlasovacích práv, společnost Ray Car Carriers Ltd (16 % a 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % a 6 %), Agentura pro rozvoj průmyslu (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % a 13 %) a Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % a 5 %). Žádný ze zbývajících akcionářů nemá podíl převyšující 4 %.
(56)
Loděnice v Gdyni je mateřskou společností skupiny gdyňských loděnic, která zahrnuje dvanáct dceřiných společností. Až donedávna byla jednou z dceřiných společností společnost Stocznia Gdańsk S.A., avšak na základě smlouvy z října 2007 prodala loděnice v Gdyni své zbývající akcie v gdaňské loděnici novému většinovému vlastníkovi společnosti Stocznia Gdańsk S.A. Od roku 1998 až do podzimu 2006 však měla loděnice v Gdyni většinový podíl ve společnosti Stocznia Gdańsk S.A. (dříve s názvem Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia), restrukturalizace obou loděnic byla proto prováděna současně.
(57)
Hlavními výrobky loděnice v Gdyni v oblasti stavby lodí jsou kontejnerová plavidla od 1 100 do 5 000 TEU a lodě pro přepravu automobilů typu ro-ro s nosností od 2 100 do 6 000 automobilů. K dalším výrobkům patří víceúčelová plavidla, plavidla pro přepravu výrobků a chemických látek, lodě přepravující volně ložený náklad a lodě pro přepravu zkapalněných směsí plynných uhlovodíků.
(58)
V segmentu kontejnerových lodí do 3 000 TEU jsou jejími hlavními konkurenty evropské loděnice Aker Ostsee a Volkswerft Stralsund v Německu a korejské a čínské loděnice. Loděnice vyrábí největší lodě pro přepravu automobilů na světě (pokud jde o DWT) a její podíl na světové knize zakázek pro tyto výrobky činí 11 % (7). Žádná jiná loděnice v EU nevyrábí lodě pro přepravu automobilů této velikosti a jediným evropským konkurentem je loděnice Uljanik v Chorvatsku. Dalšími konkurenty loděnice v Gdyni jsou korejské a japonské loděnice.
(59)
Mezi roky 2002 a 2006 loděnice v Gdyni vyrobila 48 plavidel. V roce 2004 byla loděnice v Gdyni s ohledem na svou knihu zakázek (měřeno v CGT) 13. největší loděnicí na světě. V roce 2005 se nacházela na 21. místě, dosud však byla největší loděnicí v Evropě.
(60)
V současnosti (stav k dubnu 2008) (8) její kniha zakázek zahrnuje 16 smluv (12 lodí pro přepravu automobilů a 4 kontejnerová plavidla) s celkovým objemem 581 000 CGT a dodáním v roce 2008 a 2009.
(61)
Hlavní výrobní zařízení loděnice v Gdyni představují dva suché doky, SD I a SD II.
(62)
V srpnu 2007 měla loděnice v Gdyni 4 611 zaměstnanců, z nichž se 68 % přímo podílelo na výrobním procesu (9). To představuje snížení o 26 % oproti prosinci 2004, kdy loděnice zaměstnávala 6 249 osob (10).
(63)
Skupina gdyňských loděnic se setkala s potížemi poprvé v roce 2002. Plán restrukturalizace z roku 2004 objasňuje, že faktory, které přispěly k obtížné finanční situaci, byly vnější, například asijská konkurence, zhodnocení zlotého vůči dolaru, rostoucí ceny ocele a problémy s přístupem k finančním prostředkům po úpadku společnosti Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. a zřícení portálového jeřábu v gdyňské loděnici během prudké bouře v roce 1999. Jako součást svého úsilí o naplnění knihy zakázek, zejména po získání gdaňské loděnice v roce 1998, které posílilo její výrobní potenciál, loděnice v Gdyni učinila řadu manažerských rozhodnutí, jež se ukázala jako problematická. Loděnice převzala projektová, technologická, finanční a obchodní rizika (nové výrobky, prototypy a ztrátová výstavba plavidel, která byla pro loděnici nová, například malé lodě pro přepravu volně loženého nákladu, lodě pro přepravu chemických látek, plavidla typu ro-ro, tankery pro přepravu plynu, lodě pro přepravu volně loženého nákladu a kontejnerů a lodě pro přepravu běžného nákladu). Rovněž tempo, jakým loděnice v Gdyni snižovala své výrobní náklady, nebylo dostatečné.
(64)
Tyto potíže pokračovaly během celého procesu restrukturalizace. Podle plánu restrukturalizace z roku 2006 patřilo k příčinám těchto přetrvávajících potíží zhodnocování zlotého vůči dolaru a nebývalý růst cen ocele, který se neprojevil ve smlouvách, jež loděnice uzavřela. Dalším důvodem byl nedostatek finančních zdrojů pro rozsáhlé restrukturalizační činnosti.
(65)
Finanční potíže skupiny vedly k zpožděním při placení veřejných a obchodních pohledávek a mezd, chybějícímu materiálu, zpomalení výroby, růstu nákladů (spotřeba práce, pokuty) a významným prodlevám při plnění smluv.
(66)
Finanční situace loděnice v Gdyni se postupně zhoršovala.
Tabulka č. 1
Výroba loděnice v Gdyni
(v milionech PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Výsledek
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Vlastní kapitál
- 288
- 285
- 576
- 928
Zdroj: plán restrukturalizace z roku 2006 a informační memorandum.
(67)
Loděnice očekává v roce 2008 a 2009 další významné ztráty plynoucí z její stávající knihy zakázek (11).
2. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY O ES
(68)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že některá oznámená opatření představují novou podporu podle bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení, jelikož byla provedena po přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004, nebo nebyla udělena v době vydání rozhodnutí. Komise uvedla tato opatření v části B přílohy I uvedeného rozhodnutí.
(69)
Komise rovněž rozhodla, že řada opatření uvedených v části A přílohy I rozhodnutí byla ve prospěch loděnice v Gdyni provedena přede dnem 1. května 2004 a nebyla použitelná po přistoupení ve smyslu bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení, nebyla proto přezkoumána v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Na tato opatření se proto toto rozhodnutí nevztahuje. Je však nutno k těmto opatřením přihlédnout při posuzování slučitelnosti opatření provedených po přistoupení se společným trhem.
(70)
Co se týká opatření uvedených v části B přílohy I rozhodnutí, Komise tvrdila, že údajně závazné rozhodnutí o těchto opatřeních nebylo vydáno před přistoupením, ačkoliv uznala, že byly podniknuty určité předběžné kroky směrem k takovémuto rozhodnutí.
(71)
Pokud jde o restrukturalizaci veřejných pohledávek v rámci řízení podle kapitoly 5a na základě zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře (podniky se zvláštním významem pro trh práce), ve znění pozdějších předpisů (12), Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu, státní agentury odpovědné za vedení řízení podle kapitoly 5a, bylo právně závazné. V tomto případě však nebylo žádné takovéto rozhodnutí o restrukturalizaci vydáno před přistoupením (13). Důvodem je to, že rozhodnutí vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu dne 19. dubna 2004 schvalující plán restrukturalizace z roku 2004 nesplnilo procesní a hmotněprávní požadavky, aby mohlo být považováno za rozhodnutí o restrukturalizaci.
(72)
Komise přijala vysvětlení Polska, že narostlé úroky u těchto veřejných pohledávek budou vzhledem k jejich podružné povaze automaticky odepsány spolu s jistinou, aniž by bylo nutno vydat zvláštní rozhodnutí.
(73)
Komise nezjistila žádné důkazy o právně závazných rozhodnutích u řady opatření, včetně záruk za plnění a kapitálového vkladu, emise obligací a přeměny dluhu na kmenové akcie, uvedených jako opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí. Komise reagovala zejména na hlavní tvrzení Polska, a to že tato opatření byla zahrnuta do plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni z roku 2004, který byl schválen dozorčí radou loděnice, přičemž zástupci státní pokladny uložili příslušným orgánům povinnost provést opatření tím, že hlasovali pro plán.
(74)
Komise zejména měla za to, že pokud akcionáři nepodnikli potřebné kroky za tímto účelem, nebyla dozorčí rada zmocněna přijmout rozhodnutí s finančními důsledky pro akcionáře. Komise se rovněž domnívala, že i při předpokladu, že dozorčí rada byla oprávněna přijmout takováto rozhodnutí jménem a na účet akcionářů, je i nadále nejasné, zda by takovéto rozhodnutí vedlo k pozitivní povinnosti na straně státní pokladny udělit státní podporu, jelikož obvykle nelze připodobnit opatření přijatá státem jako účastníkem trhu opatřením přijatým státem při plnění různých veřejných cílů.
(75)
Co se týká opatření 32 v části B přílohy I rozhodnutí (kapitálový vklad ve výši 40 milionů PLN), Komise měla pochybnosti, zda rozhodnutí zavazující státní pokladnu k uskutečnění navýšení kapitálu před přistoupením Polska bylo platné z právního hlediska, vzhledem k tomu, že nebyl splněn požadavek, aby případné navýšení kapitálu bylo do šesti měsíců zaevidováno u příslušného soudu.
(76)
Poté, co Komise zjistila, že řada opatření pro loděnici v Gdyni představuje novou podporu, vyjádřila pochybnosti, zda byla splněna některá z podmínek proto, aby ji bylo možno schválit jako podporu na restrukturalizaci.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
a) Připomínky loděnice v Gdyni
(77)
Příjemce předložil dva druhy tvrzení: ohledně pravomoci Komise, co se týká opatření uvedených v části B přílohy I rozhodnutí, a ohledně pochybností Komise, co se týká slučitelnosti této podpory se společným trhem, pokud by byla považována za novou podporu.
(78)
Co se týká restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, příjemce tvrdil, že rozhodnutí o restrukturalizaci ze strany předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu představovalo udělení podpory. Příjemce však stejně jako Polsko v počáteční fázi šetření Komise tvrdil, že příslušné rozhodnutí přijal předseda Agentury pro rozvoj průmyslu před přistoupením, dne 19. dubna 2004.
(79)
Příjemce tvrdil, že souhlas všech jednotlivých veřejných věřitelů s restrukturalizací podle kapitoly 5a představoval udělení podpory, a to před přistoupením (14).
(80)
V rozporu s tím, co Polsko uvedlo v první fázi šetření Komise, příjemce uvedl, že po dni 30. června 2003 nevznikly u veřejných pohledávek, které byly restrukturovány podle kapitoly 5a, žádné úroky z prodlení.
(81)
Příjemce tvrdil, že přesná účast státu s ohledem na opatření 32 (kapitálový vklad) byla známá před přistoupením, podpora by proto měla být považována za podporu, která byla udělena před přistoupením.
(82)
Příjemce se vyjádřil rovněž k ostatním aspektům rozhodnutí. Zejména uvedl, že záruky za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, nepředstavují státní podporu. Příjemce uvedl, že záruční systém vývozní úvěrové pojišťovny je samofinancovaným systémem, v němž z dlouhodobého hlediska získané prémie převyšují pokrytá rizika a částky, které byly skutečně vyplaceny. Příjemce popsal podmínky, za nichž vývozní úvěrová pojišťovna tyto záruky vydává (prémie a druh požadovaného zajištění).
(83)
Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, příjemce tvrdil, že výše podpory byla omezena na úplné minimum a že by bylo odůvodněné udělení vyšší podpory, kdyby byla k dispozici. Příjemce rovněž uvedl, že i v případě, že by Komise vymezila restrukturalizační náklady úžeji (tj. jako náklady, které nezahrnují běžné náklady loděnice), finanční složka těchto nákladů bez státní podpory by činila přibližně 30 %, splňovala by tudíž podmínku pokynů z roku 1999 pro podporu na restrukturalizaci (15).
(84)
Příjemce rovněž tvrdil, že státní podpora pro loděnici v Gdyni nenarušuje hospodářskou soutěž v Evropě, a uvedl, že skutečná konkurenční hrozba pro evropské loděnice pochází z Dálného východu. Příjemce potvrdil, že kontejnerová plavidla staví i jiné evropské loděnice, zejména v Německu, tvrdil však, že kontejnerová plavidla, která jsou stavěna v Německu, jsou s ohledem na návrh a technické specifikace odlišná. Příjemce prohlásil, že žádné jiné loděnice v EU nestavějí lodě pro přepravu automobilů, a že proto loděnice v Gdyni nesoutěží v tomto segmentu s žádnou jinou loděnicí v EU.
(85)
Příjemce rovněž uvedl, že restrukturalizace bude s konečnou platností dokončena do konce roku 2007.
b) Připomínky ostatních zúčastněných stran
(86)
Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu podpořily snahy Komise zajistit, aby byla státní podpora poskytována v souladu s platnými pravidly. Poukázaly na to, že v důsledku situace v oblasti hospodářské soutěže na světovém trhu pro stavbu lodí byla uzavřena řada dánských loděnic či čelí úpadku, aniž by jim byla poskytnuta státní podpora. Potvrdily rovněž, že sortiment výrobků dánských loděnic je podobný jako v případě polských loděnic, což znamená, že by dánské loděnice mohly být postiženy nekalou hospodářskou soutěží. Dánsko rovněž Komisi vyzvalo, aby od loděnice v Gdyni vyžadovala snížení kapacity, aby státní podpora nebyla použita k zvýšení celosvětové nadměrné kapacity.
(87)
Společnost Ray Car Carriers, největší odběratel loděnice v Gdyni a menšinový akcionář společnosti, zdůraznila význam loděnice v Gdyni pro svou vlastní činnost vzhledem k existujícím smlouvám s loděnicí. Společnost Ray Car Carriers byla přesvědčená, že se loděnice se svými vysoce kvalifikovanými zaměstnanci a vedením stane jednou z nejlepších loděnic v Evropě, pokud bude restrukturována a obdrží státní podporu za tímto účelem.
(88)
Odborový svaz Solidarita vyzdvihl zhoršující se situaci loděnice a tvrdil, že je nezbytná urychlená restrukturalizace. Odborový svaz popsal některá restrukturalizační opatření, která již byla v loděnici provedena, a vyjádřil přesvědčení, že se s technologií a zaměstnanci, které má loděnice k dispozici, zařadí mezi ziskové evropské loděnice. Státní podpora je proto nezbytná k provedení restrukturalizačního plánu.
(89)
Sdružení polských námořních odvětví Forum Okrętowe objasnilo příčiny potíží loděnice a vyslovilo svou podporu procesu restrukturalizace a použití státní podpory za tímto účelem.
c) Připomínky Polska
(90)
Stejně jako příjemce podpory podalo i Polsko připomínky k aspektům pravomoci i slučitelnosti.
(91)
Co se týká restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, Polsko nepředložilo žádná další tvrzení. Ve své reakci na připomínky příjemce však Polsko vyslovilo nesouhlas s jeho výkladem polských právních předpisů.
(92)
Pokud jde o opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí, Polsko nevyvrátilo závěry Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polsko však předložilo nové tvrzení, že prohlášení zástupců jednotlivých státních orgánů v rámci týmu pro odvětví stavby lodí ohledně plánů na rozšíření těchto opatření je nutno považovat za oficiální závazky. Tato prohlášení byla učiněna před přistoupením.
(93)
Pokud jde o opatření 32 (kapitálový vklad), Polsko tvrdilo, že pokud státní pokladna jednala na valných hromadách akcionářů jako vlastník loděnice v Gdyni, nelze toto jednání oddělit od jejích opatření coby orgánu poskytujícího státní podporu.
(94)
Polsko zároveň uznává, že ačkoli opatření týkající se kapitálových vkladů patří do oblasti vlastnictví (dominium) a vztahuje se na ně občanské právo, při navyšování akciového kapitálu společností je ministr (financí) povinen dodržet další veřejnoprávní pravidla, která se nevztahují na běžné účastníky trhu (imperium).
(95)
Polsko poté objasnilo, že pravidlo šesti měsíců (lhůta pro zaregistrování úpisů akcií u soudu) je pouze formálním požadavkem, který nemá žádný účinek na okamžik, k němuž nabývá účinku povinnost akcionáře upsat akcie. Polsko tvrdilo, že tato povinnost nabyla účinku v roce 2004, před přistoupením, a že k jejímu splnění bylo nutné pouze vydání nového usnesení o navýšení akciového kapitálu loděnice, k němuž došlo dne 4. března 2005. K upsání státní pokladnou došlo posléze, dne 23. června 2005.
(96)
Co se týká slučitelnosti nové podpory se společným trhem, Polsko uvedlo, že plán restrukturalizace z roku 2004 představoval řádný ekonomický základ pro proces restrukturalizace loděnice. Polsko připustilo, že se proces restrukturalizace uskutečnil s omezenými finančními zdroji. Polské orgány poté poskytly stručný popis restrukturalizačních opatření obsažených v plánu restrukturalizace z roku 2004, aby prokázaly, že restrukturalizace nebyla svým rozsahem čistě finanční. Obhajovaly vyrovnávací opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z roku 2004, která byla provedena v rámci skupiny gdyňských loděnic. Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, Polsko uvedlo, že podpora nebyla použita pro jiné účely než na restrukturalizaci, a tvrdilo, že míra podpory činila 31 %, tj. podpora jako procentuální podíl celkových restrukturalizačních nákladů, včetně provozních nákladů. Polsko uvedlo, že za „vlastní příspěvek“ je nutno považovat nové sjednání smluvních cen spolu s kumulovanými zisky a kladnými peněžními toky vytvořenými loděnicí v budoucnu.
(97)
Polské orgány podrobně popsaly, jak fungoval záruční systém vývozní úvěrové pojišťovny, a tvrdily, že tyto záruky nepředstavují státní podporu.
4. CHRONOLOGICKÝ POPIS ROZHODUJÍCÍCH UDÁLOSTÍ PO VYDÁNÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(98)
Níže je shrnuto šetření Komise a události, k nimž došlo v jeho průběhu.
(99)
V reakci na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení na podzim 2005 předložily polské orgány dvě linie argumentace: na straně jedné zpochybnily pravomoc Komise jednat ve věci opatření vymezených v rozhodnutí Komise jako nová podpora a na druhou stranu tvrdily, že i kdyby tato opatření představovala novou podporu, jsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci. Reakce loděnice v Gdyni na rozhodnutí Komise měla podobnou povahu. Obě reakce byly popsány výše.
(100)
K doložení svého tvrzení, že se jedná o slučitelnou podporu, předložilo Polsko Komisi plán restrukturalizace loděnice v Gdyni z roku 2004, který byl totožný s plánem restrukturalizace, s ohledem na nějž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení kvůli pochybnostem, co se týká jeho věrohodnosti a spolehlivosti. Komise nicméně plán restrukturalizace z roku 2004 pečlivě přezkoumala a vyžádala si pomoc externího poradce. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2004 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení restrukturalizační podpory, které jsou stanoveny v platných pokynech. Na schůzce dne 22. února 2006 Komise polským orgánům objasnila své hlavní pochybnosti. Komise vyzdvihla hlavní nedostatky plánu restrukturalizace z roku 2004: nízké investice, nízká plánovaná produktivita, vysoké výrobní náklady, zejména režijní náklady, a nedostatečné posílení vlastní kapitálové základny loděnice. Podporu poskytnutou loděnici je nutno považovat za provozní podporu pro restrukturalizaci dluhu a další činnost loděnice.
(101)
V prosinci 2005 Komise z veřejných zdrojů (16) zjistila, že Korporacja Polskie Stocznia (dále jen „KPS“), kapitálová skupina ve veřejném vlastnictví, byla založena s cílem integrovat tři velké polské loděnice v Gdyni, Gdaňsku a Štětíně pod jednu střechu (dále jen „konsolidační plán“). Hlavní úlohou KPS bylo poskytnout loděnicím finanční prostředky na výrobu. Polsko Komisi o konsolidačním plánu neinformovalo ani před vydáním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, ani posléze.
(102)
Komise se zároveň z tisku dověděla o probíhajících jednáních o prodeji loděnic v Gdyni a Gdaňsku strategickým investorům a o oddělení obou společností, které až dosud fungovaly jako součást téže skupiny. Komise dopisem ze dne 13. ledna 2006 polskou vládu požádala, aby vysvětlila, jaká je její strategie pro loděnici v Gdyni ve skutečnosti.
(103)
Polsko v dopise ze dne 20. února 2006 objasnilo, že dříve byl konsolidační plán skutečně zvažován, bylo však od něho upuštěno a brzy bude přijata nová strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí.
(104)
Na schůzce dne 22. února 2006 a dopisem ze dne 13. března 2006 polské orgány Komisi informovaly, že plán restrukturalizace z roku 2004 je zastaralý a je nutno jej pozměnit. Polské orgány se zavázaly, že pozměněný plán restrukturalizace předloží do června 2006. Polské orgány rovněž představily hlavní rysy nové strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí. Za prvé, gdaňská loděnice má být co nejdříve vyčleněna ze skupiny gdyňských loděnic. Za druhé, vláda umožní vložení soukromého kapitálu do loděnic v Gdaňsku a Gdyni s dlouhodobým cílem loděnice plně privatizovat.
(105)
Valná hromada loděnice v Gdyni dne 19. dubna 2006 rozhodla o navýšení kapitálu ve výši 300 milionů PLN. Správní rada byla pověřena hledáním investorů, kteří by měli zájem se navýšení zúčastnit. V souladu s tím bylo ode dne 10. května 2006 potenciálním investorům zpřístupněno informační memorandum z května 2006 a poradce loděnice v Gdyni pro privatizaci se obrátil přímo na přibližně 80 takovýchto investorů. Loděnice v Gdyni obdržela dvě předběžné nabídky na účast na navýšení kapitálu, a to od ukrajinského výrobce oceli, společnosti Donbas a hlavního odběratele loděnice, společnosti Ray Car Carriers. Tyto dvě společnosti nakonec dne 28. srpna 2006 předložily závazné nabídky, které však byly podmíněny uhrazením a zrušením dluhu prodávajícím - státem. Podle harmonogramu, který oznámilo Polsko (dopis ze dne 26. září 2006), měla jednání s oběma uchazeči skončit do konce října 2006 a úpis nových akcií měl být dokončen do 15. prosince 2006.
(106)
Dne 9. června 2006 Komise obdržela první předlohu plánu restrukturalizace z roku 2006. Po návštěvě loděnice a obdržení stanoviska externího poradce Komise vyjádřila vážné obavy ohledně této předlohy během návštěvy na místě dne 13. června 2006 a písemně dne 17. července a poukázala na skutečnost, že se nezdá, že by plán restrukturalizace byl dostatečně rozsáhlý, aby byla obnovena dlouhodobá životaschopnost loděnice, že nebylo přijato žádné ustanovení o financování restrukturalizace, že neexistuje reálná vyhlídka na financování restrukturalizace ze zdrojů nezahrnujících státní podporu a že nebyla navržena žádná vyrovnávací opatření. S ohledem na další spoléhání se na záruky pro financování lodí poskytované vývozní úvěrovou pojišťovnou, státní agenturou, Komise loděnici a polské orgány upozornila, že tyto záruky představují státní podporu.
(107)
Navzdory těmto upozorněním předložilo Polsko nakonec v září 2006, s dvouměsíčním zpožděním, plán restrukturalizace z roku 2006, který se významně nelišil od první předlohy. Hlavní kritika Komise týkající se plánu restrukturalizace z roku 2006 je popsána níže.
(108)
Na schůzce dne 7. prosince 2006 a dopisem ze dne 29. ledna 2007 Komise polským orgánům sdělila, že předběžné zkoumání bylo ukončeno se závěrem, že plán restrukturalizace z roku 2006 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci podle stávajících pokynů.
(109)
Polské orgány na zmíněné schůzce oznámily, že zamýšlí obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení s cílem přilákat soukromého investora, který by převzal úplnou kontrolu nad loděnicí. Polsko uvedlo, že proces privatizace má být dokončen do června 2007. Během vypracovávání dokumentů pro privatizaci Polsko Komisi požádalo, aby uvedla, jaká vyrovnávací opatření pro loděnici v Gdyni považuje za nezbytná, aby bylo možno náležitě informovat potenciální investory.
(110)
V následujících měsících loděnice v Gdyni pokračovala v jednání se dvěma investory, společnostmi Donbas a Ray Car Carriers, kteří své nabídky předložili v srpnu 2006. Současně vláda vypracovávala řadu dokumentů pro privatizaci, aby v případě neúspěchu probíhajících jednání mohla obnovit proces privatizace. V květnu 2007 polská vláda oznámila, že jednání ztroskotala a že bude obnoven proces privatizace. Dopisem ze dne 22. června 2007 Polsko předložilo nový harmonogram procesu privatizace a jako předběžnou lhůtu pro jeho dokončení uvedlo prosinec 2007, tj. půl roku po původním termínu, k němuž se Polsko zavázalo v lednu 2007. Dopisem ze dne 31. července 2007 Komise sdělila, že proces privatizace nelze déle protahovat. Komise rovněž Polsko upozornila, že k tomuto okamžiku se zdá, že nebyly splněny podmínky pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice a financování restrukturalizace přinejmenším částečně ze zdrojů nezahrnujících státní podporu.
(111)
Komise se zároveň na základě dohody mezi komisařkou Kroesovou a ministrem Woźniakem z prosince 2006 podílela na intenzivních diskusích s polskými orgány a loděnicí v Gdyni s cílem stanovit potřebná vyrovnávací opatření. Dopisem ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo uzavřít dok SD I v loděnici Gdyni poté, co budou vyřízeny zbývající zakázky a provedeny potřebné investice v suchém doku SD II, tj. od ledna 2010.
(112)
Za účelem ověření, zda tento návrh představuje skutečné vyrovnávací opatření, Komise loděnici v Gdyni požádala, aby ji poskytla informace o řadě záležitostí. Komise posléze dopisem ze dne 31. července 2007 Polsko informovala, že může předběžně považovat uzavření suchého doku SD I za dostatečné vyrovnávací opatření, pokud bude zařízení nevratně vyřazeno pro účely montáže a spuštění lodí a k uzavření dojde od 1. září 2009, nebo dříve, bude-li před tímto dnem ukončena stavba plavidla 8185/04, posledního z plavidel v knize zakázek ke dni 8. března 2007. V roce 2009 je mimoto možno použít dok SD I pouze pro montáž dvou plavidel, jejichž montáž je v tomto doku naplánována v roce 2009 a nelze ji přesunout do doku SD II (lodě pro přepravu LPG 8185/03 a 8185/04). Základ pro tento závěr Komise je popsán níže.
(113)
V červenci 2007 byl zahájen nový proces privatizace na základě privatizačního zákona ze dne 30. srpna 2006. Dne 5. července 2007 přijala valná hromada akcionářů loděnice v Gdyni usnesení o navýšení kapitálu o částku 515 milionů PLN, přičemž akcie měly být upsány státní pokladnou, nebude-li privatizace úspěšně dokončena. Bylo vypracováno informační memorandum ze dne 4. července 2007. Ode dne 10. května 2007, tj. dne zveřejnění výzvy k účasti v nabídkovém řízení v mezinárodním a polském tisku, bylo zpřístupněno potenciálním investorům. Jak je popsáno výše, Komise předložila k informačnímu memorandu připomínky, k nimž Polsko náležitě přihlédlo.
(114)
Vzhledem k dalším průtahům v procesu privatizace Komise Polsko dopisem ze dne 3. října 2007 vyzvala, aby privatizaci neprodleně dokončilo. Dopisem ze dne 23. října 2007 Polsko Komisi sdělilo, že privatizace nebude dokončena podle plánu, tj. do konce roku 2007. Polsko se místo toho zavázalo zahájit v lednu 2008 jednání s vybranými investory. Komise zopakovala své obavy ohledně prodlev dopisem ze dne 30. listopadu 2007 a uvedla, že očekává, že nový vlastník loděnice v Gdyni předloží první předlohu nového plánu restrukturalizace do konce února 2008. Tato žádost byla poté Komisí mnohokrát zopakována. Komise opakovaně trvala na přísném dodržení harmonogramu privatizace a uvedla, že se nezdá, že by existoval nějaký důvod pro to, aby Polsko obnovilo proces privatizace.
(115)
Polsko Komisi informovalo, že si informační memorandum loděnice v Gdyni vyžádalo jedenáct společnosti a že ve lhůtě do 1. října 2007 předložily první nabídky čtyři společnosti. Těmto čtyřem společnostem bylo umožněno provedení hloubkové kontroly. Ve lhůtě do 20. prosince 2007 byly předloženy tři závazné nabídky. Na konci ledna 2008 se Polsko rozhodlo zahájit jednání se dvěma z těchto investorů. V polovině února 2008 Polsko oznámilo, že proces privatizace loděnice v Gdyni bude dokončen do léta 2008, tj. o rok později, než Polsko původně slibovalo v lednu 2007.
(116)
Ode dne 20. března 2008 byla jednomu z těchto investorů, společnosti Amber Sp. z o.o. (dále jen „Amber“), dceřiné společnosti podniku Złomrex, polské společnosti obchodující s ocelí, udělena výhradní vyjednávací práva, jejichž platnost byla poté několikrát prodloužena a skončila dne 12. května 2008.
(117)
Dne 29. února 2008 Polsko Komisi předložilo první předlohu plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni, kterou vypracovala společnost Amber (17). Společnost Amber předložila aktualizované finanční výhledy e-mailem ze dne 9. dubna 2008. Komise předložila ústní připomínky k této předloze na schůzce se zástupci polských orgánů, společnosti Amber a loděnice v Gdyni, která se konala ve Varšavě dne 10. dubna 2008, a zaslala písemné připomínky v dopise ze dne 21. dubna 2008.
(118)
Na schůzce s polskými orgány dne 12. května 2008 společnost Amber oznámila, že odstupuje z procesu privatizace loděnice v Gdyni. Polsko Komisi o tomto vývoji informovalo týž den. Ve svém vysvětlení pro státní pokladnu společnost Amber uvedla, že hlavním důvodem jejího odstoupení je skutečnost, že po hloubkové kontrole situace loděnice dospěla k závěru, že ani po provedení restrukturalizačních opatření, včetně významných investic, nebude loděnice zisková.
(119)
Dne 15. května 2008 se polské orgány rozhodly ukončit proces privatizace formou veřejné výzvy k účasti na jednáních s uchazeči, jejichž nabídky byly přijaty v řízení, které bylo zahájeno v roce 2007.
(120)
Dne 26. května 2008 Polsko Komisi informovalo, že proces privatizace byl obnoven. V následných každodenních zprávách Polsko Komisi informovalo o opatřeních, jež polské orgány přijaly k nalezení kupce pro loděnici v Gdyni. Polsko zaslalo Komisi řadu dopisů, v nichž potenciální investoři žádali o poskytnutí informací o pokračujícím procesu privatizace a o zaslání informačního memoranda, jakmile bude k dispozici.
(121)
Na schůzce dne 10. června 2008 vyšlo najevo, že polské orgány vedou intenzivní jednání se společností ISD Polska, stávajícím vlastníkem gdaňské loděnice, ohledně možné koupě loděnice v Gdyni a o sloučení obou loděnic. Polsko navrhlo nová vyrovnávací opatření a uvedlo, že nový investor jako podmínku účasti v privatizaci požaduje další státní podporu. Polsko rovněž Komisi sdělilo, že společnost ISD Polska vypracovává pro obě loděnice společný plán restrukturalizace, jenž bude Komisi předložen do dne 26. června 2008 v souladu s příkazem k poskytnutí informací, který Komise přijala s ohledem na případ státní podpory C 18/05 (18).
(122)
Na žádost polských orgánů Komise Polsko a společnost ISD Polska na schůzce dne 10. června 2008 a opakovaně na schůzce dne 13. června 2008 informovala, že je nutno splnit určité rámcové podmínky, pokud má společnost ISD Polska koupit loděnici v Gdyni s úmyslem provozovat ji společně s gdaňskou loděnicí. Těmito rámcovými podmínkami bylo to, že společnost ISD Polska musí do 26. června 2008 předložit společný plán restrukturalizace pro obě loděnice, musí významně přispět na restrukturalizační náklady a přijmout smysluplná vyrovnávací opatření v souladu s příslušnými pokyny. Komise uvedla, že navrhovaný příspěvek společnosti ISD Polska na restrukturalizační náklady nepostačuje s přihlédnutím k částce státní podpory, kterou loděnice obdržela v minulosti, a další podpoře, o niž společnost ISD Polska požádala v souvislosti s privatizací.
(123)
Dopisem ze dne 6. června 2008 Polsko Komisi informovalo, že se vláda dne 3. června 2008 rozhodla přispět ke kapitálu loděnice v Gdyni částkou ve výši 515 milionů PLN, částečně k uhrazení předpokládaných ztrát vyplývajících ze stávajících smluv o stavbě lodí.
(124)
Dne 26. června 2008 Komise obdržela předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost ISD Polska, s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko-gdyňské loděnice“, v němž byla předložena společná strategie restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni (dále jen „společný plán restrukturalizace (vypracovaný společností ISD)“). Komise obdržela rovněž předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost Polish Shipbuilding Company s názvem „Plán restrukturalizace loděnice v Gdyni na období 2008-2012“ (dále jen „plán restrukturalizace vypracovaný PSC“). Stručný popis obou plánů je uveden níže.
(125)
Dopisem ze dne 14. července 2008 Polsko Komisi informovalo, že proces privatizace loděnice v Gdyni pokračuje, a požádalo o dodatečnou lhůtu, aby potenciální investoři mohli dokončit plán restrukturalizace. Polsko se zavázalo předložit Komisi hotový plán restrukturalizace loděnice v Gdyni nejpozději do 12. září 2008.
(126)
Komise souhlasila s navrhovanou lhůtou pro předložení úplného restrukturalizačního plánu.
(127)
Dne 12. září 2008 Polsko předložilo konečný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko-gdyňské loděnice“ (dále jen „společný plán restrukturalizace ze dne 12. září“), který byl v podstatě aktualizovanou verzí společného plánu restrukturalizace ze dne 26. června 2008.
5. PLÁN RESTRUKTURALIZACE Z ROKU 2006
(128)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2006 byly nezbytné změny plánu restrukturalizace z roku 2004 kvůli změně makroekonomického klimatu, tj. zhodnocení zlotého vůči americkému dolaru z 4,1 PLN na 3,0 PLN za USD a nárůst cen ocele z 300 USD/t na 700 USD/t, což nepříznivě ovlivnilo hospodářskou situaci loděnice společně s nedostatečnou státní podporou, v důsledku čehož nebylo možno provést plně plán restrukturalizace z roku 2004.
(129)
Plán restrukturalizace z roku 2006, který vypracovala loděnice s pomocí společnosti Ernst & Young, se vztahuje na období od roku 2006 do roku 2012. Většina opatření však má být provedena do konce roku 2009. Plán restrukturalizace z roku 2004 se týkal období od roku 2003 do roku 2008.
(130)
K cílům plánu restrukturalizace z roku 2006 patří účinné snížení provozních nákladů, zvýšení efektivnosti loděnice a zajištění ziskovosti loďařských činností. Za tímto účelem loděnice zamýšlela nejprve znovu sjednat stávající smlouvy, a tím vyloučit předpokládané ztráty z lodí, jejichž dokončení je naplánováno na rok 2006 a 2007. Program snížení nákladů byl mimoto zaměřen na snížení výrobních nákladů.
a) Prodejní strategie
(131)
Plánovanou prodejní strategií bylo soustředit se na běžná plavidla, k nimž patřila kontejnerová plavidla a lodě pro přepravu automobilů. Loděnice plánovala rovněž zachování kapacity pro mezery na trhu, pokud se objeví ziskové nabídky.
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(132)
Hlavní opatření:
-
zvýšení efektivnosti prostřednictvím investic ve výši 61 milionů EUR v období 2007-2009. Tyto investice mají odstranit překážky ve výrobním procesu (zejména výroba ocelových dílů) a zvýšit efektivnost. Plánují se rovněž investice do informačních technologií v hodnotě 6,6 milionu EUR,
-
restrukturalizace zaměstnanosti, tj. zrušení stále běžnějších pracovních smluv na dobu určitou a opatření k dosažení cílových úrovní zaměstnanosti. Zavedení systému pobídek. Loděnice rovněž plánuje zvýšení mezd pro pracovníky, kteří se přímo podílejí na výrobě, a to o 10 % v roce 2006 a o 4 % ročně od roku 2008 do roku 2010. Hlavními problémy, s nimiž se loděnice v současnosti potýká, je vysoká absence v práci a nedostatek kvalifikovaných pracovníků,
-
plán vyzdvihoval význam ochrany loděnice před měnovým rizikem. Za tímto účelem má být 70 % příjmů loděnice od roku 2007 do roku 2012 zajištěno proti měnovému riziku formou devizových transakcí,
-
dojde k dalšímu osamostatnění dceřiných společností (např. Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych atd.) a prodeji majetku,
-
zlepšení projektování (normalizace projektových řešení). To zahrnuje rovněž možnost osamostatnění projektové kanceláře, o němž má být rozhodnuto v roce 2007,
-
další opatření, například sjednání nových smluv, používání valorizačních doložek ve smlouvách k zajištění proti měnovým rizikům, systém zaměstnaneckých pobídek, proces optimalizace a prodej finančních aktiv.
c) Opatření v oblasti finanční restrukturalizace
(133)
Loděnice musí provést finanční restrukturalizaci. Na konci roku 2005 činil vlastní kapitál -285,4 milionu PLN. Předpokládá se, že se v období 2006-2007 situace loděnice s ohledem na vlastní kapitál zlepší na základě kapitálového vkladu v celkové výši 1 015 milionů PLN: navýšení kapitálu o 500 milionů PLN v roce 2006 mělo být financováno soukromými investory a navýšení kapitálu o 515 milionů PLN v roce 2007 měl uskutečnit soukromý nebo veřejný investor.
d) Cílové údaje na konci restrukturalizace - obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(134)
Na konci období restrukturalizace v roce 2009 má výroba loděnice podle očekávání činit 298 610 CGT, v porovnání s 279 258 CGT v roce 2006. Počet postavených lodí se sníží z 13 v roce 2006 (8 kontejnerových lodí a 5 lodí pro přepravu automobilů) na 11 (5 kontejnerových lodí a 6 lodí pro přepravu automobilů). Výroba se podle očekávání v roce 2012 dále zvýší na 324 110 CGT (12 plavidel).
(135)
Průměrná zaměstnanost se má snížit z 5 208 pracovníků v květnu 2006 na cílovou úroveň 4 530 osob na konci roku 2007.
(136)
Produktivita (podíl spotřebované práce) se má podle očekávání zvýšit z 44,8 osobohodiny/CGT v roce 2007 na 37,0 osobohodin/CGT v roce 2012. Podle poradce Komise je produktivita nejefektivnějších srovnatelných loděnic v Evropě nižší než 20 osobohodin/CGT.
(137)
Obrat má podle očekávání vzrůst z 1599 milionu PLN v roce 2005 na 1869 milionu PLN v roce 2012. Provozní zisk se má podle předpokladů zvýšit z 7,35 milionu PLN v roce 2005 a 23,35 milionu PLN v roce 2006 na 67,68 milionu PLN v roce 2012, přičemž prvním ziskovým rokem má být rok 2009.
e) Analýza citlivosti
(138)
Plán zahrnuje analýzu citlivosti ohledně těchto záležitostí:
-
zhodnocování zlotého vůči USD o 0,05 a 0,1 PLN ročně v porovnání se stálým směnným kurzem 3,00 PLN/USD jako základním scénářem,
-
zachování výroby lodí na úrovni 10 plavidel v období 2009-10, zatímco podle základního scénáře má být v období 2009-10 vyrobeno 11 lodí a v období 2011-12 pak 12 lodí,
-
rychlejší růst sazeb různých úhrad (odměna za práci a sazby za příležitostnou a stálou spolupráci) v období 2008-2012 než podle základního scénáře,
-
pokles cen lodí o 5 % a 10 % v období 2009-2012,
-
zvýšení cen materiálu spolu s růstem cen lodí od roku 2007.
f) Vyrovnávací opatření
(139)
V plánu restrukturalizace z roku 2006 bylo jako vyrovnávací opatření navrhováno omezení výroby na 340 000 CGT ročně za předpokladu, že technická kapacita loděnice činí 540 000 CGT. Jak je podrobně objasněno níže, v únoru 2007 Polsko navrhlo nevratné uzavření suchého doku SD I. Loděnice poskytla údaje prokazující, že stávající technická kapacita je značně nižší než 540 000 CGT. Komise nakonec předběžně souhlasila s navrhovaným snížením kapacity, které nahradilo vyrovnávací opatření uvedená v plánu restrukturalizace z roku 2006.
6. SPOLEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE VYPRACOVANÝ SPOLEČNOSTÍ ISD
(140)
Společnost ISD Polska, jako většinový vlastník gdaňské loděnice, vstoupila do procesu privatizace po odstoupení společnosti Amber z kola privatizace zahájeného v roce 2007. Jak je uvedeno výše, společnost ISD Polska přezkoumala plán restrukturalizace, který předložila Komisi dne 26. června 2008, a dne 12. září 2008 předložila aktualizovanou verzi. Níže uvedený popis případně objasňuje změny ve společném plánu restrukturalizace ze září.
(141)
Odůvodněním společné obchodní strategie vypracované společností ISD Polska je to, že je nutno využít synergie mezi oběma loděnicemi a spojit nejlepší výrobní aktiva obou zařízení (19). Hlavní zařízení pro skladování materiálu se budou nacházet v loděnici v Gdyni, kde se budou vyrábět rovněž plechy a profily. Plechy a profily budou poté přepraveny po vodě do gdaňské loděnice, kde se budou vyrábět jednotlivé části a bloky. Montáž se bude provádět v docích v loděnici v Gdyni a konečné vybavení v přístavištích v obou loděnicích.
(142)
Společný plán restrukturalizace poukazuje na neúspěch plánu restrukturalizace z roku 2006, pokud jde o obnovení životaschopnosti loděnice, a stanoví příčiny stávajících finančních potíží obou loděnic. K nim patří zejména nepodařená privatizace loděnice a související neschopnost loděnice získat kapitál ve výši, jež by umožňovala restrukturalizaci, a skutečnost, že loděnice neobdržela dostatečné částky státní podpory. Společný plán restrukturalizace určuje rovněž makroekonomické faktory, například zhodnocení polského zlotého vůči americkému dolaru, rostoucí ceny ocele a vnitřní činitele, jako je odliv kvalifikovaných pracovníků z loděnice, nízká produktivita a uzavírání smluv bez potřebného zajištění vůči změnám směnného kurzu a materiálových nákladů, což vedlo ke ztrátám loděnice.
(143)
Cílem společného plánu restrukturalizace je obnovení životaschopnosti obou restrukturovaných společností, loděnic v Gdyni a Gdaňsku. Ačkoli se toto rozhodnutí týká pouze loděnice v Gdyni, níže uvedený popis a posouzení společného plánu restrukturalizace musí samozřejmě vzít v úvahu rovněž existenci gdaňské loděnice, její minulé snahy o restrukturalizaci a státní podporu, kterou obdržela a kterou obdrží v budoucnu.
a) Prodejní strategie
(144)
Podle společného plánu restrukturalizace by se sloučené loděnice měly podílet na dvou činnostech: stavbě lodí a činnostech nesouvisejících se stavbou lodí.
(145)
Co se týká stavby lodí, společnost ISD Polska se brzy zaměří na segmenty trhu jako kontejnerové lodě (malé až středně velké, 500-3 000 TEU), běžná nákladní plavidla („klasická“ plavidla pro přepravu suchého nákladu, víceúčelová plavidla a plavidla pro přepravu těžkých kusů) a lodě pro přepravu automobilů (velké lodě čistě pro přepravu automobilů, velikost C6600) a bude rozvíjet činnost rovněž v segmentu pobřežních plavidel (např. vlečná plavidla pro kotevní zařízení, plavidla pro zásobování plošin, čluny pro přepravu posádky), který by se měl ve střednědobém horizontu stát hlavním segmentem.
(146)
Analýza trhu vychází z porovnání s výrobou ostatních evropských loděnic a zkušeností sloučených loděnic. V plánu se připouští, že by bylo nutno vyvinout potřebné know-how pro výrobu pobřežních plavidel a že by výroba byla v prvních několika letech zajišťována pomocí subdodavatelů. Společný plán restrukturalizace ze září popisuje předchozí zkušenosti gdaňské loděnice s výstavbou trupů pobřežních plavidel a objasňuje, že loděnice má plavidla tohoto typu ve své knize zakázek. Plán rovněž uvádí, že gdaňská loděnice nedávno podepsala prohlášení o úmyslu týkající se pětileté spolupráce s renomovaným stavitelem pobřežních plavidel, který bude gdaňské loděnici zadávat stavbu stále složitějších trupů. Plán předpokládal postupný přechod od této subdodavatelské práce k výstavbě plně vybavených pobřežních plavidel a uznává potřebu získat postupně kapacity pro výstavbu plně vybavených lodí a vytvořit síť dodavatelů.
(147)
Plánované výrobní portfolio předpokládá, že zpočátku bude zachována výroba kontejnerových lodí, postupně však bude do roku 2011 omezována a poté bude ukončena. Plán předpokládá portfolio skládající se z pobřežních plavidel a velkých lodí pro přepravu automobilů o velikosti C6600. Podle společného plánu restrukturalizace mají sloučené loděnice po červnu uzavřít smlouvy na 13 plavidel v roce 2008 (3 kontejnerová plavidla, 5 pobřežních plavidel a 5 lodí pro přepravu automobilů), 16 plavidel v roce 2009 (2 kontejnerová plavidla, 8 pobřežních plavidel a 6 lodí pro přepravu automobilů), 15 plavidel v roce 2010 a 2011 (1 kontejnerové plavidlo, 7 pobřežních plavidel a 7 lodí pro přepravu automobilů), 17 plavidel v roce 2012 (10 pobřežních plavidel a 7 lodí pro přepravu automobilů) a 18 plavidel v roce 2013 a 2014 (14 pobřežních plavidel a 4 lodě pro přepravu automobilů). Výrobní plán byl ve společném plánu restrukturalizace ze září pozměněn: mezi roky 2009 a 2011 mělo být ročně postaveno 12-13 plavidel (5-7 lodí pro přepravu automobilů a 6 pobřežních plavidel; po roce 2008 nejsou v knize zakázek žádná kontejnerová plavidla).
(148)
Co se týká činností nesouvisejících se stavbou lodí, společnost ISD Polska zamýšlí zahájit ve sloučených loděnicích výrobu větrných elektráren a ocelových konstrukcí. Plán předpokládá, že výroba větrných elektráren bude zahájena v roce 2011 (75 položek) a od roku 2014 se zvýší na 350 (plánovaná délka 80 m).
(149)
Červnový plán předpokládal výrobu různých ocelových konstrukcí (např. jeřáby, skladové konstrukce, ocelové konstrukce pro stavebnictví a části plavidel), která se bude zvyšovat z 2 174 t v roce 2008 na 13 500 t od roku 2011 (20).
(150)
Zářijový plán restrukturalizace uvádí podrobnosti o know-how společnosti ISD Polska (nebo ostatních společností skupiny Donbas) v oblasti ocelových konstrukcí. Plánuje se přesun určité výroby ze společnosti Huta Częstochowa do sloučených loděnic. Plán shrnuje výsledky studie trhu provedené nezávislým konzultantem (Roland Berger) při přípravě na rozvoj segmentu ocelových konstrukcí v gdaňské loděnici poté, co ji společnost ISD Polska získala počátkem roku 2007. Podle plánu tato studie předpokládá růst segmentu ocelových konstrukcí v Evropě, a zejména v Polsku (např. rozvoj infrastruktury s pomocí strukturálních fondů). Tato studie nebyla Komisi předložena.
(151)
Zářijový plán obsahuje různé prognózy objemu výroby ocelových konstrukcí, jak je uvedeno v tabulce 1a.
Tabulka 1a
Plánovaná výroba ocelových konstrukcí v tunách (společný plán restrukturalizace ze září 2008)
Výrobky
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Jeřáby
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Výtahy
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Skladové konstrukce
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Ocelové konstrukce pro stavebnictví
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Části plavidel
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Celkem
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(152)
Ve společném plánu restrukturalizace je uvedeno, že se výrobní aktiva obou loděnic značně znehodnotila a jsou na stejné úrovni jako aktiva evropských loděnic na počátku 90. let minulého století. Plánované investice činí 111 milionů EUR pro stavbu lodí a 193 milionů PLN pro činnosti nesouvisející se stavbou lodí (175 milionů PLN pro větrné elektrárny a 18 milionů PLN pro ocelové konstrukce).
(153)
Investice v oblasti stavby lodí se mezi rokem 2009 a 2011 uskuteční ve dvou překrývajících se etapách. Nejvýznamnější investice (21) budou provedeny v oblasti řezání plechů, výroby plochých panelů, nové dílny pro výrobu trubek a nové haly pro objemové součásti. Tyto investice spolu s organizačními změnami by měly vést k zvýšení produktivity ze stávajících 45 osobohodin/CGT na cílových 20 osobohodin/CGT (22).
(154)
Hlavní organizační potřeby se týkají prodeje (smlouvy), pořizování materiálu a služeb, projekčních kapacit, výroby, lidských zdrojů a informačních technologií.
(155)
Společný program restrukturalizace předpokládá vytvoření plánovacího střediska, které bude odpovídat za účinné plánování výroby na všech organizačních úrovních sloučených loděnic. Cílem zřízení tohoto střediska je odstranění nedostatků v plánování, rozvrhování, rozpočtování a kontrole výrobního procesu.
(156)
Co se týká uzavírání smluv, společnost ISD Polska zamýšlí zavést valorizační doložky na ochranu loděnice před růstem cen materiálu a mezd přenesením rizika na majitele lodi. Loděnice by měla zavést rovněž novou vzorovou smlouvu. Výňatky z některých stávajících smluv o stavbě lodi byly připojeny k společnému plánu restrukturalizace ze září s cílem prokázat, že se loděnici podařilo sjednat valorizační doložky k zajištění proti výkyvům cen oceli.
(157)
Na ochranu před rizikem měnových výkyvů hodlá loděnice zavést potřebnou infrastrukturu po stanovení nákladů a příjmů vytvářejících měnové riziko a stanovení přípustných úrovni vystavení tomuto riziku. Systém řízení rizik uvedený ve společném plánu restrukturalizace je založen na čtyřech hlavních prvcích: zohlednění tohoto rizika při stanovení strategie loděnice (vymezení odolnosti vůči riziku a kontroly rizika), přizpůsobení organizační struktury, používání informačních technologií a přijetí různých způsobů snížení rizik na nejnižší možnou míru (přirozený hedging, valorizační doložky ve smlouvách a pořízení finančních produktů jako měnové opce a futures). Společný plán restrukturalizace ze září popisuje podrobněji navrhovanou politiku v oblasti zajištění proti měnovému riziku. Stanoví tři zajišťovací nástroje, které by loděnice měla využít; vyčísluje vystavení knihy zakázek měnovým rizikům až do roku 2012 a na tomto základě odhaduje náklady na tyto zajišťovací nástroje. Podle plánu se společnost ISD Polska obrátila na řadu bank, které jí za účelem vypracování nabídek na hedging požádaly, aby předložila přiměřenou strategii v oblasti hedgingu. Podle plánu by tato strategie měla být vypracována v prvních šesti měsících restrukturalizace.
(158)
Ve výrobní oblasti je cílem odstranit problém neefektivní logistiky v gdaňské loděnici a překážky v loděnici v Gdyni. Plán navrhuje dělbu práce mezi oběma zařízeními a nové schéma toku materiálu.
(159)
Co se týká pořizování a řízení materiálu, hlavním cílem je snížení nákladů. Restrukturalizační opatření zahrnují například pořizování materiálu na základě nejméně tří nabídek, spolupráci při nákupech se společností Huta Częstochowa, řízení zásob atd.
(160)
Loděnice plánuje, že zaměstná a vyškolí kvalifikované pracovníky a rozšíří využívání informačních technologií a zmodernizuje stávající informační technologie.
(161)
V oblasti zaměstnanosti je cílem vypořádat se s vysokou fluktuací a absencí v práci. Společnost ISD Polska hodlá spolupracovat s místní agenturou pro nábor pracovníků. Interně plán předpokládá rozšíření systémů profesního rozvoje, zavedení mzdy spojené s pobídkami (řízení přesčasových hodin, hodnocení zaměstnanců, kontroly absence v práci a mzda na základě vykonané práce, včasnosti a kvality provedení) a rozvoj podnikové identity. Plán zmiňuje potřebu snížit zaměstnanost ze současného počtu 8 137 zaměstnanců (2 651 v gdaňské loděnici, 4 238 v loděnici v Gdyni a 1 248 v dceřiných společnostech loděnice v Gdyni) na rozmezí od 5 000 do 5 395 zaměstnanců. Podle společného plánu restrukturalizace ze září dojde k propouštění nadbytečných pracovníků postupně od roku 2009 do roku 2012. Aktualizovaný plán obsahuje výpočet nákladů a účinků restrukturalizace zaměstnanosti.
(162)
Co se týká projektových činností, plán předpokládá, že dojde k racionalizaci práce projektové kanceláře a že bude úžeji spjata s výrobním procesem.
(163)
Plán obsahuje stručný, obecný popis požadovaných účinků těchto opatření v oblasti organizační restrukturalizace, které vyčísluje s tvrzením, že výsledné zvýšení produktivity bude činit přibližně 12 osobohodin/CGT (23).
c) Finanční restrukturalizace
(164)
Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá, že bude poskytnuta státní podpora, která byla Komisi oznámena v průběhu formálního vyšetřovacího řízení (viz část 9 níže). Předpokládá rovněž kapitálový vklad státu ve výši 385 milionů PLN k uhrazení veřejných pohledávek a očekává, že u některých veřejných pohledávek (zejména částek dlužných ZUS v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení) bude možné uhrazení ve splátkách do roku 2018 (veřejné pohledávky s nominální hodnotou ve výši 418,8 milionu PLN) (24), že stát vloží kapitál ve výši 250 milionů PLN k pokrytí očekávaných ztrát za rok 2008 a prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu další kapitál ve výši 200 milionů PLN na financování provozního kapitálu a že převezme možný závazek ve výši 308 milionů PLN související s probíhajícím soudním sporem ohledně daňových nedoplatků gdaňské loděnice.
(165)
Plán předpokládá, že částka restrukturalizačních nákladů ve výši přibližně 712 milionů PLN bude financována z budoucích peněžních toků společnosti.
d) Náklady restrukturalizace a vlastní příspěvek
(166)
Společný plán restrukturalizace vyčísluje restrukturalizační náklady, které až dosud loděnici v Gdyni vznikly, na částku 936 702 419 PLN, včetně investičních nákladů ve výši 98 milionů PLN a restrukturalizace dluhu ve výši 365 milionů PLN (25). Podle společného plánu restrukturalizace činí náklady restrukturalizace v Gdaňsku 311 533 500 PLN, včetně například investičních nákladů ve výši 23 milionů PLN a restrukturalizace dluhu ve výši 48 milionů PLN (26). Společný plán restrukturalizace ze září nemění náklady vzniklé v minulosti, nýbrž odhad restrukturalizačních nákladů pro sloučené loděnice. Lze určit tyto náklady: investiční náklady ve výši 552 milionů PLN, uhrazení veřejných pohledávek ve výši 892 milionů PLN (27), uhrazení obchodních pohledávek ve výši 889 milionů PLN, krytí očekávaných ztrát za rok 2008 ve výši 250 milionů PLN (28), uhrazení možných závazků ve výši 308 milionů PLN v souvislosti s probíhajícím soudním sporem ohledně daňových nedoplatků gdaňské loděnice, náklady na demolici nadbytečných výrobních aktiv (skluzů) ve výši 42,8 milionu PLN a náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 69 milionů PLN. Očekávané náklady činí celkem 3 miliardy PLN.
(167)
Na schůzce dne 30. září polské orgány navrhly, aby se při posuzování vlastního příspěvku na uhrazení restrukturalizačních nákladů nebrala v úvahu fakticky provozní podpora udělená loděnicím v minulosti. Polské orgány navrhly, aby Komise ve svém posouzení uvážila restrukturalizační náklady vzniklé od okamžiku, kdy investor převzal kontrolu nad loděnicí. Společnost ISD Polska se stala většinovým akcionářem gdaňské loděnice dne 28. listopadu 2008 a polské orgány tvrdí, že restrukturalizační náklady, které loděnici vznikly od té doby, činí 62,5 milionu PLN. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost ISD Polska dosud nemá podíly v loděnici v Gdyni, neměly by být brány v úvahu případné restrukturalizační náklady, které této loděnici vznikly v minulosti. V důsledku toho by restrukturalizační náklady, jak Polsko navrhlo na schůzce dne 30. září, činily 3,065 miliardy PLN.
(168)
Společnost ISD Polska uvedla, že vlastní příspěvek loděnice a jejích akcionářů na restrukturalizační náklady, jak je popsán v níže uvedené tabulce č. 1b, odráží návrhy předložené ve společném plánu restrukturalizace ze září.
Tabulka 1b
Vlastní příspěvek na restrukturalizační náklady podle společného plánu restrukturalizace
(v PLN)
Údajný předchozí vlastní příspěvek
1.
Prodej majetku loděnicí v Gdyni
3 783 515
2.
Přeměna dluhu na kmenové akcie provedená zaměstnanci a soukromými věřiteli
70 740 000
3.
Prodej finančních aktiv loděnicí v Gdyni v období od 1. května 2004 do 24. června 2008
72 797 423
4.
Pronájem výrobních aktiv - Gdyně
8 335 000
5.
Investiční výdaje v období 2004-2007 - Gdyně
98 044 000
6.
Nákup akcií společností ISD
35 875 059
7.
Investiční výdaje v období 2004-2007 - Gdaňsk
22 238 900
8.
Pronájem výrobních aktiv - Gdaňsk
14 700 000
9.
Restrukturalizace úvěru od Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Úvěr od společnosti ISD
2 000 000
Údajný budoucí vlastní příspěvek
11.
Navýšení kapitálu společností ISD
305 000 000
12.
Navýšení kapitálu společností ISD
100 000 000
13.
Prodej majetku
240 000 000
14.
Úvěr na provozní kapitál
280 000 000
15.
Investiční úvěr pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí
185 000 000
16.
Úvěr na provozní kapitál pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí
45 000 000
17.
Nákup akcií od Agentury pro rozvoj průmyslu (29)
69 560 400
(169)
Podle vysvětlivek k společnému plánu restrukturalizace, které Polsko poskytlo dne 7. července 2008, a společného plánu restrukturalizace ze září nejsou v současnosti známy vnější zdroje financování uvedené v položkách 14-16.
(170)
Společnost ISD Polska předpokládá, že v roce 2012 získá úvěr na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN, a považuje tento předpoklad za reálný vzhledem k údajně příznivému poměru zadlužení a EBITDA, jež se očekává v roce 2012.
(171)
Co se týká úvěrů pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (výroba větrných elektráren, položky 15-16), společnost ISD Polska hodlá vytvořit zvláštní dceřinou společnost sloučených loděnic pro výrobu větrných elektráren a očekává, že tento podnik přiláká vnější kapitál. Společný plán restrukturalizace ze září poskytuje doplňkové informace o investičním úvěru pro projekt větrných elektráren (položka 15). Obsahuje shrnutí projektu větrných elektráren, které má být předloženo různým bankám k posouzení. K plánu restrukturalizace byla připojena dvě vyjádření zájmu týkající se tohoto projektu, a to od Kredyt Bank (KBC) a Fortis Bank ze dne 4. srpna, resp. 4. září 2008. Fortis Bank tvrdí, že je obecně známo, že se zajímá o projekty obnovitelné energie. Uvádí, že projekt společnosti ISD týkající se větrných elektráren považuje za velmi zajímavý a že by uvítala další jednání o konkrétních otázkách. Kredyt Bank potvrzuje, že se zajímá o financování projektů obnovitelné energie. Banka uvádí analýzy, které bude nutno provést, než posoudí žádost o úvěr: vyhodnocení obchodního plánu a finančního modelu založeného na reálných předpokladech, které odrážejí zákony trhu, vyhodnocení ziskovosti projektu a jeho citlivosti na faktory, jako jsou ceny materiálu a směnný kurz, vyhodnocení stávajících dodavatelských smluv a výsledek probíhajícího správního řízení, které se týká právního statusu pozemků, na nichž má být projekt realizován.
(172)
Dopisem ze dne 8. července 2008 Polsko poskytlo seznam finančních a výrobních aktiv, jež společnost ISD Polska zamýšlí odprodat, aby získala příjmy ve výši 189 milionů PLN. Společný plán restrukturalizace ze září upravuje tento údaj na 240 milionů PLN, přičemž hlavní rozdíl spočívá v ocenění hlavní složky tohoto odprodeje - pozemků, na nichž se v současnosti nacházejí tři skluzy gdaňské loděnice. Zatímco v červnovém plánu restrukturalizace byl uveden předpokládaný čistý výnos z prodeje (prodejní cena po odečtení nákladů na přípravu pozemků na prodej), zářijový plán uvádí nominální hodnotu výnosu z prodeje a náklady na přípravu pozemků zahrnuje do odhadu restrukturalizačních nákladů. K zářijovému plánu bylo připojeno nezávislé ocenění pozemků. V tomto ocenění není uvedena stávající tržní cena pozemků, nýbrž je odhadnuta jejich hodnota pro investora, který je pořizuje za účelem developmentu (domy s nájemními byty, kancelářské budovy).
(173)
Polsko objasnilo, že skluzy v gdaňské loděnici a sousední pozemky v současnosti vlastní společnost s názvem Synergia 99. Loděnice v Gdyni je jedním z akcionářů společnosti Synergia a podle dohody akcionářů je oprávněna získat skluzy a sousední pozemky, bude-li společnost Synergia zlikvidována. Podle informací, které poskytlo Polsko, závisí rozdělení majetku společnosti Synergia mezi její akcionáře na pokroku probíhajícího správního řízení o stanovení hranic přístavu v Gdaňsku.
(174)
Společný plán restrukturalizace ze září objasňuje, že se probíhající správní řízení netýká parcely, která sousedí se skluzy, a obsahuje potvrzení společnosti Synergia 99 ze dne 28. srpna 2008, že příslušným orgánům podá žádost o vynětí pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, z oblasti přístavu.
(175)
Zářijový plán objasňuje rovněž opatření k likvidaci společnosti Synergia 99 podle dohody jejích akcionářů. Likvidace se uskuteční ve dvou etapách: za prvé, společnost Synergia 99 bude rozdělena na dvě společnosti, které převezmou vyčleněná aktiva společnosti Synergia 99, a za druhé, loděnice v Gdyni se stane výhradním vlastníkem společnosti, která získala pozemky, na nichž se nacházejí skluzy. Podle plánu by k první etapě procesu likvidace mělo dojít na valné hromadě akcionářů společnosti Synergia dne 15. října 2008. Plánované rozdělení je však podmíněno změnami hranic přístavu. Dohoda akcionářů o opatřeních k likvidaci společnosti Synergia 99 je časově omezená.
(176)
Podle rozvahy loděnice v Gdyni činí podíl loděnice ve společnosti Synergia 99 40 milionů PLN. Podle společného plánu restrukturalizace ze září (30) potvrdila v srpnu 2007 správní rada společnosti Synergia 99 s ohledem na uzavření dohody akcionářů o rozdělení majetku společnosti Synergia v případě její likvidace, že nominální hodnota aktiv společnosti Synergia 99 činí […] (31) milionů PLN, což podle správní rady odráží jejich tržní hodnotu. Nezávislý odborný posudek, který správní rada předložila v té době akcionářům, potvrzoval, že tržní hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, činí […] milionů PLN.
e) Finanční výhledy
(177)
Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje pozměněné finanční výhledy. Tyto výhledy jsou založeny na určitých předpokladech ohledně inflace (WIBOR 3m), směnného kurzu USD a PLN a nákladů na materiál, které zase vycházejí z odhadů externích odborníků. Směnný kurz PLN/USD přijatý v červnu činil 2,254 pro rok 2008 a 2,32 pro rok 2009, zatímco zářijový plán na základně externí zprávy (32) přijal směnný kurz PLN/USD ve výši 2,32 pro celé období restrukturalizace. Cena ocele přijatá v červnu pro rok 2008 činila 1 381 USD/t, pro rok 2011 se snížila na 1 211 USD/t a pro rok 2014 se opět zvýšila na 1 359 USD/t. Zářijový plán vychází z vyšších cen ocele (1 539 USD/t v roce 2009, 1 350 USD/t v roce 2011 a 1 516 USD/t v roce 2014). Společný plán restrukturalizace z června předpokládal tyto tendence růstu mezd: 7,6 % v roce 2009, 7 % v roce 2010, 6 % v roce 2011 a přibližně 5 % po roce 2012. Zářijový plán předpokládá nižší tempo růstu: 5,8 % v roce 2009, 5 % v roce 2010, 4 % v roce 2011 a 2012 a 3 % ročně po roce 2012 (33). Červnový plán restrukturalizace předpokládal inflaci ve výši přibližně 2,2 %. Zářijový plán předpokládá vyšší inflaci, která začíná na hodnotě 3,4 % v roce 2009 (34) a postupně se snižuje (na 2,5-2,6 % po roce 2012) (35).
(178)
Hlavní změna ve finančních výhledech v zářijovém plánu se v porovnání s červnovým plánem týká výnosu z prodeje plavidel a z činností nesouvisejících se stavbou lodí. Zářijový plán zejména předpokládá podstatně vyšší ceny lodí pro přepravu automobilů, jednoho ze dvou hlavních výrobků, což je změněný předpoklad, který silně ovlivňuje odhady výkazu zisků a ztrát.
(179)
Odhad konsolidovaného výkazu zisků a ztrát pro loďařské činnosti a činnosti nesouvisející se stavbou lodí v zářijovém plánu ukazuje od roku 2009 kladná zisková rozpětí: (4,1 % v roce 2009, 3,1 % v roce 2010, 7,4 % v roce 2011 a 6,4 % na konci období restrukturalizace v roce 2012). Zisková rozpětí se sníží na 4,3 % v roce 2014 (pokles na trhu) a poté postupně vzrostou na 7,7 % v roce 2017.
(180)
Společný plán restrukturalizace z června zahrnoval stručnou verzi analýzy citlivosti, která zkoumala účinky některých změn v hlavních základních předpokladech ohledně desetiletého EBITDA a desetiletých akumulovaných zisků. Analyzuje zejména účinky dalšího zhodnocení PLN o 5 grošů a další 5 % růst cen ocele a mezd. Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje novou a podrobnější analýzu citlivosti, která zejména prokazuje dopad 5 % zhodnocení PLN vůči USD. Společný plán restrukturalizace ze září předpokládá, že Polsko přijme euro v roce 2013 a že poté nebudou činnosti loděnice dotčeny výkyvy směnného kurzu PLN/USD. Nová analýza citlivosti ukazuje dopad 5 % znehodnocení USD vůči euru v období 2013-2017 (tj. poté, co Polsko podle předpokladů přijme euro).
(181)
Podle finančních výhledů v červnovém plánu bude nediskontovaného splacení (bez zohlednění měnící se hodnoty peněz v čase) dosaženo až v 11. roce činnosti, tj. v roce 2019. Tento výpočet bral v úvahu pouze finanční účast investora (440 milionů PLN), což znamená, že akumulované peněžní toky za zkoumané období jsou porovnány pouze s kapitálovými vklady investora a nepřihlížejí ke skutečnosti, že stát podle očekávání vloží napřed významný kapitál. Plán předpokládá, že restrukturalizační náklady ve výši přibližně 712 milionů PLN budou financovány z budoucích peněžních toků společnosti.
(182)
Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje diskontovaný výpočet období splacení, jež potrvá 10 let. Plán rovněž předpokládá, že velká část restrukturalizačních nákladů (712 milionů PLN) (36) bude uhrazena budoucími peněžními toky.
7. PLÁN RESTRUKTURALIZACE VYHOTOVENÝ SPOLEČNOSTÍ PSC
(183)
Společnost PSC byla v Polsku založena v roce 2007 za účelem získání loděnice v Gdyni. Patří dvěma společnostem, Marine Co a Maritim Shipyard, které ovládá polský podnikatel p. Janusz Baran. Obě společnosti fungují v Gdyni, Gdaňsku a ve Štětíně od 90. let minulého století a vyrábí lodě a čluny a působí jako subdodavatel pro větší loděnice, zejména v Německu, Norsku, Nizozemsku a Francii, vyrábějící bloky a části a poskytující služby. Celá skupina zaměstnává 1 500 osob.
a) Prodejní strategie
(184)
Co se týká tržní strategie, plán předpokládá, že se společnost soustředí na kontejnerová plavidla, lodě pro přepravu automobilů a tankery pro přepravu plynu a ročně bude vyrobeno až deset plavidel pro zásobování plošin. Předpokládá se rovněž, že v budoucnu bude loděnice vyrábět dvanáct plavidel ročně, což je kapacita loděnice po uzavření malého doku. Oddíl týkající se budoucí výroby předpokládá, že se bude vyrábět rostoucí počet plavidel (nárůst ze 6 v roce 2008 na 12 v roce 2009, 17 v roce 2010 a 21 v roce 2012). Předložený finanční model, na jehož základě byly zjevně vypracovány finanční výhledy, rovněž předpokládá, že se v roce 2012 výroba zvýší na 21 plavidel.
(185)
Plán mimoto předpokládá diverzifikaci činností a zřízení kontejnerového terminálu ve stávající oblasti loděnice. Podle plánu bude mít loděnice po snížení kapacity nadbytečné pobřežní pásmo, na němž by bylo možno vystavět kontejnerový terminál s kapacitou 150 000 TEU ročně.
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(186)
Hlavními navrhovanými restrukturalizačními opatřeními jsou průmyslová restrukturalizace provedením investičního programu, který má zvýšit produktivitu, snížit náklady a zkrátit výrobní cyklus. Odhadované náklady investičního programu v oblasti stavby lodí činí 80 625 000 EUR. Mají být poskytnuty rovněž investice ve výši 50 milionů PLN (přibližně 15 milionů EUR) na vybudování kontejnerového terminálu. To by znamenalo celkové investiční náklady ve výši 95,6 milionu EUR. Jiná část restrukturalizačního plánu však odhaduje celkové investice na částku 131 milionů EUR (443 milionů PLN). Rozdíl mezi těmito dvěma údaji není v plánu vysvětlen. Podle plánu by provedení těchto opatření během pětiletého období snížilo náklady na plavidlo o 25 %.
(187)
Plán rovněž předpokládá zavedení integrovaného systému informačních technologií, který řídí veškeré oblasti činnosti loděnice, tj. projektování, dodávky, zásoby, zpracování ocele, plánování, kontrola výroby a účetnictví.
(188)
Plán předpokládá zachování stávajícího počtu pracovníků, či jeho snížení o 650 osob. Není zřejmé, které činitele ovlivní výběr jedné z těchto dvou možností. Plán předpokládá zavedení mzdového systému založeného na pobídkách.
(189)
Co se týká jednoho z hlavních problémů loděnice, tj. vystavení výkyvům směnného kurzu a rostoucím cenám ocele, plán navrhuje začlenit do smluv valorizační doložky a přirozený hedging (vznik nákladů v měně, v níž jsou vykazovány příjmy).
(190)
Plán rovněž předpokládá, že financování lodí bude zajištěno formou zálohových plateb se zárukami vývozní úvěrové pojišťovny se zvýhodněnou prémii v porovnání s běžnou praxí v případě zdravých společností a překlenovacích úvěrů zaručených státní pokladnou.
c) Finanční restrukturalizace
(191)
Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá, že stávající smlouvy budou sjednány znovu s cílem snížit očekávané ztráty. Podle plánu by restrukturalizace měla zvýšit ceny o 30 % (na úroveň panující na trhu) a zajistit dodatečné příjmy ve výši 100 milionů USD.
(192)
Provedení plánu je podmíněno poskytnutím další státní podpory v podobě kapitálového vkladu ve výši 515 milionů PLN, zrušení a restrukturalizace veřejných pohledávek v celkové výši 497 milionů PLN a uhrazení dalších možných nahromaděných a potenciálních závazků loděnice (například budoucí ztráty vyplývající ze stávajících smluv nebo soudní spory). Investor rovněž požaduje, aby stát zajistil, že vývozní úvěrová pojišťovna bude během období restrukturalizace poskytovat záruky za plnění se zvýhodněnou prémií v porovnání s její běžnou praxí v případě zdravých společností, a aby státní pokladna poskytla záruky pro provozní kapitál ve výši 297 milionů PLN.
d) Vlastní příspěvek
(193)
Co se týká vlastního příspěvku, plán zahrnuje kapitálový vklad investora ve výši 500 milionů PLN na financování investic a pokrytí předpokládaných ztrát vyplývajících ze stávajících smluv. Plán taktéž navrhuje, aby vlastní příspěvek k procesu restrukturalizace zahrnoval rovněž výnos z plánovaného prodeje majetku ve výši 50 milionů PLN a výnos z prodeje majetku, k němuž došlo po přistoupení (124,5 milionu PLN). Je možno tvrdit, že to by navýšilo vlastní příspěvek na 675 milionů PLN. V plánu restrukturalizace však investor uvádí jako vlastní příspěvek pouze částku ve výši 475 milionů PLN.
e) Finanční výhledy
(194)
Finanční výhledy vycházejí ze stálého směnného kurzu PLN ve výši 3,46 za EUR a 2,2 PLN za USD. Výhledy jsou založeny na předpokladu, že se počet plavidel postavených v roce 2012 zvýší na 21 a že investor hodlá rozšířit loďařskou činnost v loděnici: očekává se, že tržby v roce 2008 dosáhnou výše 1,2 miliardy PLN a podle předpokladů se budou trvale zvyšovat, až v roce 2012 dosáhnou výše 2,6 miliardy PLN (116 % oproti roku 2008).
8. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(195)
Ve spolupráci s externím poradcem a loděnicí Komise stanovila níže uvedenou metodiku pro posouzení snížení kapacity navrhovaného Polskem jako vyrovnávací opatření.
(196)
Aby byla vyrovnávací opatření účinná, musí být snížení kapacity dostatečné, aby bylo zajištěno, že budoucí kapacita loděnice po restrukturalizaci bude nižší než její stávající kapacita.
(197)
Komise za prvé posoudila stávající technickou kapacitu loděnice a uvedla, že montáž plavidel na skluzech představuje ve výrobním procesu loděnice jednu z překážek, kterou nelze snadno odstranit prostřednictvím externího zadávání. Podle metodiky, kterou Komise použila a kterou polské orgány nebo loděnice nezpochybnily, je kapacita vypočítána pomocí doby trvání montáže v doku a typického portfolia plavidel (jelikož montáž plavidel s různými hodnotami CGT může trvat stejně dlouho).
(198)
Výpočet stávající kapacity vzal v úvahu dobu skutečně potřebnou pro montáž (určitého typu) lodi v docích. Tato doba musí odrážet veškeré stávající nedostatky ve výrobním procesu, například nízkou produktivitu, překážky, zastaralá aktiva, neúčinný výrobní tok a problémy s pracovníky. Kromě doby montáže mohly být zohledněny pouze účinky finančních omezení vyplývajících z obtížné finanční situace loděnice. Nepravidelný přístup či žádný přístup k provoznímu kapitálu může vážně narušit výrobní proces. Jelikož se jedná o vnější činitel, který je typický pro všechny společnosti ve finančních potížích a nesouvisí s neefektivností samotné společnosti, Komise uznala, že skutečná výkonnost loděnice může být upravena za předpokladu bezproblémového přístupu k provoznímu kapitálu.
(199)
Odhad budoucí kapacity přihlížel k době pravděpodobně potřebné pro montáž (určitého typu) lodi v doku za předpokladu, že produktivita loděnice je srovnatelná s měřítkem stanoveným ostatními konkurenčními evropskými loděnicemi. Jinými slovy, je nutno vzít v úvahu účinky nezbytné modernizace zařízení a optimalizace pracovních podmínek (organizace, dodávky, pracovníci).
(200)
Modernizace je nevyhnutelná, pokud loděnice chce obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Související růst produktivity bude znamenat, že loděnice sníží vstupy a urychlí výrobu. Jelikož se zlepší různé aspekty výroby, kapacita ve smyslu schopnosti vyrobit určitý objem se zvýší. Je proto důležité uvést, že uzavření některých zařízení, například navrhované uzavření suchého doku SD I v loděnici v Gdyni, může být zcela vyrovnáno zvýšením kapacity zbývající části doku. Pokud mají být vyrovnávací opatření smysluplná, musí být snížení kapacity takové, aby kapacita loděnice na konci období restrukturalizace, tj. po provedení investic a zvýšení produktivity, byla nižší než její stávající kapacita. Pouze tímto způsobem je možno sladit dva cíle, a to dosažení dlouhodobé životaschopnosti, což vyžaduje zvýšení produktivity, a omezení případného narušení hospodářské soutěže na co nejnižší míru.
(201)
K zajištění konzistentnosti výpočtu stávající i budoucí kapacity je nutno použít stejnou sortimentní skladbu, tj. stejné typy plavidel. Alternativně je možno použít jako náhradní proměnnou „průměrné plavidlo“ (tj. průměrná hodnota CGT s přihlédnutím ke knize zakázek loděnice).
(202)
Na počátku loděnice v Gdyni uvedla, že její technická kapacita činí 540 000 CGT. Po objasnění výše uvedené metodiky a jejím odsouhlasení Komisí a loděnicí v Gdyni loděnice uvedla, že technickými předpoklady pro výpočet její stávající kapacity bez finančních omezení je dokování v délce tří měsíců se souběžnou montáží až tří plavidel v různých fázích kompletace (částečné využití polotandemové metody u velkého doku SD II), což znamená výstavbu až čtrnácti plavidel ročně. Hypotetické portfolio bylo typické pro loděnici, což potvrdila stávající kniha zakázek a prodejní strategie předložená v plánu restrukturalizace z roku 2006. Při průměrné hodnotě 27 000 CGT na plavidlo byla stávající kapacita bez finančních omezení odhadnuta na 378 000 CGT.
(203)
K přezkoumání dopadu stávajících finančních omezení na výrobní proces (tj. o kolik týdnů/měsíců se výrobní cyklus prodlouží v důsledku zpoždění dodávek kvůli nedostatečnému provoznímu kapitálu) a k posouzení, zda je závažnost těchto omezení nadhodnocena či podhodnocena, Komise porovnala tento údaj s nejlepším výsledkem v minulých letech (12 plavidel s celkem 272 000 CGT v roce 2002). Komise za prvé uvádí, že rozdíl mezi nejlepším výsledkem v roce 2002 a stávající technickou kapacitou byl částečně zapříčiněn rozdíly v knihách zakázek. Loděnice v současnosti vyrábí plavidla s vyšší hodnotou CGT. Pokud by loděnice v roce 2002 vyráběla plavidla s průměrnou hodnotou 27 000 CGT, její celkový výstup by činil 324 000 CGT. Zbývající rozdíl lze přičíst dopadu finančních omezení na výrobní proces a odpovídá dvěma plavidlům s průměrnou hodnotou CGT, tj. 14 %, což Komise považuje za přiměřený předpoklad.
(204)
Pokud jde o budoucí kapacitu loděnice, za předpokladu, že by byly využity oba doky, loděnice objasnila, že by velký dok SD II bylo možno využít pro souběžnou výstavbu a pro polotandemovou metodu výstavby, takže by bylo možno současně stavět až čtyři trupy v různých fázích kompletace. Takto by loděnice mohla postavit 18 plavidel za předpokladu dokování v délce 3 měsíců (37). Při průměrné hodnotě 27 000 CGT na plavidlo by budoucí kapacita loděnice s oběma doky činila 486 000 CGT. Budoucí kapacita loděnice po uzavření malého doku SD I bude činit 12 plavidel, tj. 324 000 CGT, za předpokladu průměrné hodnoty 27 000 CGT na plavidlo.
(205)
Na základě těchto údajů Komise zjistila, že snížení kapacity po uzavření malého doku SD I bude odpovídat přibližně 14 %. S přihlédnutím ke skutečnosti, že loděnici zůstane pouze jedno zařízení pro spuštění lodí, suchý dok SD II, a že pomocí podrobné, věrohodné analýzy finanční rovnováhy bylo prokázáno, že by jakékoli snížení kapacity suchého doku SD II kromě uzavření doku SD I ohrozilo dlouhodobou životaschopnost loděnice, Komise dospěla k předběžnému závěru, že uzavření doku SD I navrhované Polskem je postačujícím vyrovnávacím opatřením.
(206)
Společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska navrhoval s ohledem na přijatou obchodní strategii alternativní soubor vyrovnávacích opatření. V rámci šetření státní podpory pro gdaňskou loděnici a loděnici v Gdyni plán předpokládal tato vyrovnávací opatření: uzavření tří skluzů v gdaňské loděnici do 31. prosince 2008, pokud lze stávající výrobu v gdaňské loděnici převést na malý dok v Gdyni s ohledem na technické, organizační a právní překážky. Na schůzce dne 8. července 2008 společnost ISD Polska uvedla, že předpokládá, že práce na vybavení malého suchého doku v Gdyni neumožní uzavření skluzů před prvním pololetím roku 2009. Společný plán restrukturalizace ze září navrhuje odložit uzavření dvou skluzů do června 2009 a třetího skluzu do října 2009 (38). Kapacita loděnice bude mimoto omezena na 400 000 CGT ročně po dobu deseti let od přistoupení Polska k Evropské unii, tj. do roku 2014.
(207)
Na schůzce dne 30. září společnost ISD Polska Komisi informovala, že by jako dodatečné vyrovnávací opatření mohla dále snížit výrobu na 360 000 CGT ročně po dobu deseti let od okamžiku uzavření skluzů. Společnost ISD Polska rovněž uvedla, že by mohla uzavřít skluzy dříve, než se plánovalo v restrukturalizačním plánu ze dne 12. září, tj. skluzy B3 a B5 by mohla uzavřít do konce dubna 2009 a skluz B1 do konce srpna 2009.
(208)
Plán restrukturalizace vyhotovený společností PSC předpokládá prodej menšího doku počátkem roku 2009. Očekávaný výnos ve výši 170 milionů PLN by navýšil provozní kapitál loděnice.
9. STÁTNÍ PODPORA POSKYTNUTÁ LODĚNICI V GDYNI (STAV K ČERVNU 2008)
(209)
Podle polských orgánů obdržela loděnice v Gdyni od 1. května 2004 státní podporu uvedenou v tabulkách 1-4.
(210)
Tabulka 1 udává podporu poskytnutou v období od 1. května 2004, dne přistoupení Polska k EU, do 30. června 2007. Polsko tato opatření oznámilo dopisem ze dne 13. července 2007. Seznam zahrnuje určitá opatření popsaná v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(211)
Polsko poskytlo dodatečné vysvětlení ohledně restrukturalizace závazků podle kapitoly 5a. Polské orgány objasnily, že loděnice převedla na Operatora (39) aktiva v hodnotě nejméně 45 % hodnoty převedených závazků (40). Podle Polska se proto prvek podpory rovná 55 % nominální hodnoty závazků převedených na Operatora. Tato nominální hodnota je uvedena v tabulce 1.
(212)
Úvěry využívající záruky státní poklady uvedené v tabulce č. 1 byly poskytnuty s úrokovou sazbou rovnající se LIBOR 1M + 100 základních bodů, zatímco riziko nesplacení v době vydání záruk polské orgány odhadly na 60-70 %. Záruky státní pokladny byly uděleny oproti zajištění ve formě bianko směnky vydané loděnicí a notářské listiny, v níž loděnice souhlasila s vymáháním aktiv až do výše 120 % hodnoty záruky. Státní pokladna účtovala prémii ve výši 0,4 % zaručené částky.
(213)
Tabulka č. 1 zahrnuje rovněž úvěry udělené Korporacja Polskie Stocznie (dále jen „KPS“), které byly použity k financování požadavků loděnice na provozní kapitál. Polsko ve svých podáních ze dne 11. července 2007 a 9. ledna 2008 tvrdí, že tyto úvěry nepředstavují státní podporu, jelikož účtované úroky odpovídaly posouzení rizika konkrétního projektu, pro nějž byly úvěry určeny.
(214)
U úvěrů poskytnutých v období 2005-2007 KPS účtovala úrok v rozmezí od 9,6 % do 13,46 %, s průměrnou pevnou úrokovou sazbou ve výši 10,64 %. Účtovala rovněž jednorázový poplatek v rozmezí od 0,1 % do 0,4 %. Podle polských orgánů požadovala KPS zajištění v podobě uznání vymáhání, dohody o postoupení pohledávek, bezpodmínečného platebního příkazu, bianko směnky nebo zastavení majetku (41).
(215)
Společnost KPS byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu s funkcí fondu rizikového kapitálu pro agenturu. Měla sloužit především jako prostředek ke konsolidaci tří velkých loděnic v Polsku, od tohoto projektu však bylo v roce 2006 upuštěno. Podle informací, jež Polsko poskytlo v roce 2006 (42), měla být KPS financována kapitálovými vklady Agentury pro rozvoj průmyslu, příspěvky formou věcného plnění (akcie v třetích společnostech) poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu a revolvingovým bankovním úvěrem zaručeným agenturou, který byl určen výhradně na podporu financování loděnic. Podle informací, jež jsou k dispozici na internetových stránkách vlády, měla KPS podporovat loďařské činnosti v Polsku rovněž emisemi obligací plně zaručených Agenturou pro rozvoj průmyslu. Dokument s názvem „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“ (43) skutečně potvrzuje, že KPS měla vytvořit zdroje z emisí dluhových nástrojů v hodnotě přibližně 100 milionů USD zajištěných aktivy vyhrazenými pro restrukturalizaci odvětví stavby lodí v podobě finančních prostředků, které státní pokladna převedla na Agenturu pro rozvoj průmyslu.
(216)
Tabulka 2 udává opatření, o nichž byla Komise informována po dni 13. července 2007 dopisy ze dne 6. prosince 2007 a 12. února 2008: dva úvěry od Agentury pro rozvoj průmyslu na financování provozního kapitálu (mzdy a obchodní závazky). Tabulka 2 uvádí rovněž úvěr, který poskytla KPS na základě svého rozhodnutí č. 02/11/2007, o němž byla Komise informována dopisem ze dne 9. ledna 2008 (44); Komise však nemá žádné podrobné informace o výši a době trvání tohoto úvěru. KPS účtovala úrok ve výši 10,5 % a jednorázový poplatek ve výši 0,1 %.
(217)
Vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice nemůže Komise vyloučit, že loděnici v Gdyni byla poskytnuta další státní podpora obdobné povahy.
(218)
V tabulce 3 jsou uvedeny nesplacené veřejné pohledávky loděnice v Gdyni ke dni 30. září 2007. Tyto informace poskytlo Polsko dne 9. ledna 2008. Polsko v tomto dopise potvrdilo, že loděnice v Gdyni nehradí pravidelně své veřejné pohledávky. Loděnice splácela své dluhy vůči správě státního zabezpečení (ZUS), jakmile byly tyto závazky splatné, pokud jí to dovolila její finanční situace.
(219)
Podle přílohy 1 dopisu Polska ze dne 9. ledna 2008 činily neuhrazené závazky vůči příslušným veřejným subjektům ke dni 1. května 2004 přibližně 254 milionů PLN. V období od 1. května 2005 do 30. září 2007 vznikly nové závazky ve výši přibližně 362 milionů PLN. Během této doby loděnice v Gdyni splatila zhruba 194 milionů PLN (45). Ke dni 30. září 2007 činily neuhrazené závazky přibližně 423 milionů PLN.
(220)
Loděnice v Gdyni plánovala splacení přinejmenším části neuhrazených závazků z výnosu kapitálového vkladu ve výši 515 milionů PLN provedeného státní pokladnou, který byl podmíněn vkladem kapitálu soukromého investora, jenž bude vybrán ve výše popsaném privatizačním procesu.
(221)
Po přistoupení Polska k EU loděnice v Gdyni obdržela určitou podporu, o níž Polsko usuzuje, že „byla poskytnuta k jiným účelům než na restrukturalizaci“ (tabulka 4). Jednalo se o státní podporu na výzkum a vývoj a vzdělávání v celkové výši 412 000 PLN.
(222)
Loděnice v Gdyni obdržela kromě podpory uvedené v tabulkách 1-4 rovněž další podporu.
(223)
Za prvé, v dopise ze dne 11. července 2007 (46) Polsko oznámilo soubor opatření označených jako „opatření, která mají být provedena […] v období od 1. července 2007 do konce procesu restrukturalizace“.
(224)
Komise především podotýká, že tato opatření zahrnují možný odpis úroků narostlých v období od 1. července 2003 do 15. března 2005 u veřejných pohledávek restrukturovaných podle kapitoly 5a v celkové výši 6 905 304 PLN. Podle Polska je otázka, zda by tyto úroky měly být odepsány, předmětem sporu u vnitrostátních soudů mezi loděnicí v Gdyni a příslušnými polskými orgány. Jelikož tyto úroky souvisí s hlavními pohledávkami restrukturovanými podle kapitoly 5a, které jsou uvedeny v tabulce 1, Komise se domnívá, že zrušení těchto úroků představuje rovněž státní podporu až do plné výše (47), a vztahuje se na ně toto rozhodnutí.
(225)
Komise rovněž poznamenává, že tato tabulka obsahuje řadu opatření, která se skládají z odkladu platby nebo odpisu veřejných pohledávek. Není zřejmé, nakolik se tato opatření překrývají s veřejnými pohledávkami uvedenými v příloze 1 dopisu Polska ze dne 9. ledna 2008 (shrnutými v tabulce 3).
(226)
Co je nejdůležitější, loděnice v Gdyni využívala záruky za plnění vydávané vývozní úvěrovou pojišťovnou (dále jen „záruky za zálohové platby“ nebo „záruky vývozní úvěrové pojišťovny“). Díky těmto zárukám byla od 1. května 2004 financována výstavba prakticky všech lodí. Loděnice v Gdyni obdržela v období od 1. května 2004 do 12. června 2008 celkem 108 záruk v celkové hodnotě 3 095 529 638 PLN pro plavidla postavená v Gdyni (nikoli v gdaňské loděnici, která byla dříve dceřinou společností loděnice v Gdyni) (48). Ve svém podání ze dne 11. července 2007 Polsko Komisi informovalo, že vývozní úvěrová pojišťovna bude až do konce roku 2008 nadále vydávat záruky pro loděnici v Gdyni.
(227)
Společným znakem tohoto odvětví je, že loděnice obvykle nemají dostatečný provozní kapitál na stavbu lodí a spoléhají na financování z vnějších zdrojů, ať už prostřednictvím půjček (tzv. úvěry na výrobu), nebo zálohových plateb od majitelů lodí, jejichž prostřednictvím je výroba financována. Majitelé lodí obvykle hradí 80 % ceny předem ve splátkách, které se časově shodují s určitými rozhodujícími fázemi výstavby, a zbývajících 20 % je hrazeno při dodání. Účast majitelů lodí na financování výstavby je proto zásadní. Úlohou záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro loděnici v Gdyni bylo zajistit zálohové platby majitelů lodí proti riziku nedodání lodě ze strany loděnice.
(228)
Z různých podání Polska o fungování záručního systému vývozní úvěrové pojišťovny (49) vyplývá, že tyto záruky byly loděnici v Gdyni poskytovány takto. Za prvé byla s majitelem lodi podepsána smlouva, která byla obvykle podmíněna tím, že loděnice ve stanovené lhůtě prokáže, že se za financování výroby zaručí vývozní úvěrová pojišťovna. Vývozní úvěrová pojišťovna vydala rozhodnutí za tím účelem, že zajistí financování celé lodi zaručením zálohových plateb. V následných individuálních dohodách vývozní úvěrová pojišťovna aktivovala záruku za každou jednotlivou zálohovou platbu (obvykle čtyři). Celková účast vývozní úvěrové pojišťovny na možném nedodání lodi loděnicí obvykle činí 80 % kupní ceny, což odpovídá celkovým zálohovým platbám uhrazeným majitelem lodi před dodáním. Tato celková účast je známá, když vývozní úvěrová pojišťovna vydává rozhodnutí o zajištění financování lodi majitelem lodi. Platnost záruky skončí při dodání lodi.
(229)
Činnosti vývozní úvěrové pojišťovny se liší (50) a lze je v zásadě rozdělit na komerční část podnikání a činnost prováděnou jménem státní pokladny či zaručenou státní pokladnou. Posledně uvedená činnost je vykonávána prostřednictvím odděleného bankovního účtu, „Interes Narodowy“. Záruky vztahující se na loděnici v Gdyni spadají do činnosti zaručené státní pokladnou.
(230)
Podle informací poskytnutých Polskem byly záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby pro loděnici v Gdyni poskytovány za poplatek, který se lišil podle hodnoty záruky. Poplatek činil 2 % ročně u záruk nižších než 35 milionů PLN a 1 % ročně u záruk vyšších než 35 milionů PLN. Jako zajištění vývozní úvěrová pojišťovna požaduje převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu. Stejné podmínky by měly platit pro záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytované do konce období restrukturalizace, tj. do roku 2012.
(231)
Komise poznamenává, že dne 3. června 2008 Polsko přijalo rozhodnutí o poskytnutí dalšího kapitálového vkladu loděnici v Gdyni ve výši 515 milionů PLN.
(232)
Z tabulek 1-4 a výše uvedených informací vyplývá, že od 1. května 2004 měla loděnice v Gdyni prospěch z podpory v celkové nominální hodnotě ve výši 5 018 862 443 PLN (přibližně 1 434 milionů EUR).
Tabulka 1
Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni v období od 1. května 2004 do 30. června 2007 podle informací poskytnutých polskými orgány
Č. pol.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
(v PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Státní pokladna
Záruka - plavidlo č. 8276/1
Zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů)
Nařízení vlády č. 198/2004 ze dne 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Do 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Státní pokladna
Záruka - plavidlo č. 8276/2
Nařízení vlády č. 198/2004 ze dne 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Do 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Státní pokladna
Záruka - plavidla č. 8245/1-4
Nařízení vlády č. 213/2004 ze dne 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Do 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Státní pokladna
Záruka - plavidla č. 8148/11 a 8184/14-17
Nařízení vlády č. 222/2004 ze dne 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Do 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Maršálek Pomořanského vojvodství
Odpis
Zákon ze dne 30.10.2002
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
600 568,04 (51)
6.
Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
5 331 071,54 (51)
7.
Pomořanské vojvodství
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
23 048 186,93 (51)
9.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Kapitálový vklad
§ 56, zákon o privatizaci (Dz. U. 2002/171, bod 1397, ve znění pozdějších předpisů)
Smlouva (notářská listina Rep. A No 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Jednotlivý vklad kapitálu
40 000 000,00
10.
Sdružení obcí
Ujednání o uhrazení ve splátkách
Zákon ze dne 30.10.2002
Č. 200364/1/ZR -smlouva o restrukturalizaci ze dne 22.11.2004
22.11.2004
Měsíční splátky hrazené od 31.12.2004 do 28.2.2006
Jedna transakce
419 543,25
11.
Státní pokladna
Záruka za plnění pro plavidla: 8184/21-25
Zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů)
Nařízení vlády č. 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Do 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/02/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Ujednání o uhrazení ve splátkách
Žádost dlužníka
Oficiálně dosud neuděleno, avšak provedeno v praxi
Ve splátkách do konce roku 2008
Ve splátkách do konce roku 2008
34 272 360,17
Celkem
648 678 711,50
Tabulka 2
Další státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni v období od 1. června 2007 do 15. července 2008 podle informací polských orgánů (v PLN)
Č.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
v (PLN)
20.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Úvěr
§ 56, zákon o privatizaci (Dz. U. 2002/171, bod 1397, ve znění pozdějších předpisů)
Úvěrová smlouva č. OPP/11/07
4.12.2007
Ve dvou splátkách:
5.12.2007
4.1.2008
Nejdéle do 31.5.2008
40 000 000
21.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Úvěr
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02.11.2007
?
Tabulka 3
Veřejné pohledávky neuhrazené ke dni 30. září 2007 podle informací poskytnutých polskými orgány (v PLN)
Orgán poskytující podporu
Dotčené pohledávky
Dlužná částka ke dni 30. září 2007
v (PLN)
23.
ZUS
Odklad prémií, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
356 708 912
24.
Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností
Odklad prémií, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
12 192 821
25.
Město Gdaňsk
Odklad daně z nemovitostí, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
50 872 523
26.
Město Gdaňsk
Odklad poplatku za užívání půdy, uhrazení ve splátkách
2005-2007
2 859 684
27.
Maršálek Pomořanského vojvodství
Odklad poplatku za poškození životního prostředí, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
361 781
Celkem
422 995 722
Tabulka 4
Státní podpora pro loděnici v Gdyni poskytnutá za jiným účelem než na restrukturalizaci podle informací polských orgánů (v PLN)
Č.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Účel
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
v (PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Grant
VaV
Část projektu INTERREG IIIC - 2005 zákon o rozpočtu ze dne 22.12.2004, Dz. U. č. 278 ze dne 29.12.2004, bod 2755
Platební poukázka č. 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Jednorázová dotace
1 322,19
29.
Ministerstvo školství a výzkumu
Grant
Nařízení předsedy Státního výboru pro vědecký výzkum ze dne 30.11.2001 (Dz. U. č. 146, bod 1642, ve znění pozdějších předpisů)
Projekt EU G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Jednorázová dotace
49 571,98
30.
Ministerstvo školství a výzkumu
Grant
Rozhodnutí č. 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projekt bude prováděn do 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministr pro vědu a vysokoškolské vzdělávání
Grant
Zákon o financování vědy ze dne 8.10.2004 (Dz. U. č. 238, bod 2390, ve znění pozdějších předpisů)
Rozhodnutí č. 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projekt bude prováděn do 31.3.2009
36 509,45
32.
Ministr pro vědu a vysokoškolské vzdělávání
Grant
VaV
Zákon o Státním výboru pro vědecký výzkum ze dne 12.1.1991 (Dz. U. č. 33 z roku 2001, bod 389)
Rozhodnutí č. 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Polská agentura pro rozvoj podnikání
Grant
Nařízení ministra hospodářství a práce ze dne 16.9.2004 o poskytnutí finanční podpory Polskem (Agentura pro rozvoj průmyslu) jako součást odvětvového operačního programu Lidské zdroje na období 2004-2006 (Dz. U. 2007, bod 2115)
Smlouva č. 30/2006/efs/gdy vzdělávání financované z ESF ze dne 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Jednorázová dotace
4 253,02
34.
Polská agentura pro rozvoj podnikání
Grant
Nařízení ministra hospodářství a práce ze dne 16.9.2004 o poskytnutí finanční podpory Polskem (Agentura pro rozvoj průmyslu) jako součást odvětvového operačního programu Lidské zdroje na období 2004-2006 (Dz. U. 2007, bod 2115)
Smlouva č. WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Jednorázová dotace
2 209,94
Celkem
411 598,09
III. POSOUZENÍ
1. PRAVOMOCI KOMISE
(233)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(234)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a po přistoupení nejsou použitelná, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu ani řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(235)
Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(236)
K zjištění data, k němuž bylo určité opatření provedeno, je příslušným kritériem právně závazný akt, jímž se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje k poskytnutí podpory (52). To, zda je správní akt právně závazný, je věcí vnitrostátního práva. Komise však musí (zejména ve sporných případech) být s to přezkoumat tyto správní akty a na základě jejich formy a obsahu posoudit, zda mohou na straně příjemců vést k oprávněným očekáváním, která jsou vymahatelná u polského soudu. Tato schopnost přezkoumat vnitrostátní správní akty je nezbytná pro výkon výlučné pravomoci Komise schvalovat výjimky z obecného zákazu státní podpory s ohledem na opatření, jež Polsko provedlo po 1. květnu 2004.
(237)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tj. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(238)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise na základě informací předložených Polskem dospěla k závěru, že řada opatření oznámených dne 29. dubna 2004 ve skutečnosti představovala novou podporu, jež má být udělena po 1. květnu 2004, dni přistoupení Polska k EU. Připomínky, které předložilo Polsko a třetí strany po zahájení vyšetřovacího řízení, nevedly Komisi ke změně jejího závěru. Komise se zejména domnívá, že je oprávněna posoudit, zda jsou opatření uvedená v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení slučitelná se společným trhem. Komise nicméně podotýká, že od některých těchto opatření bylo upuštěno (opatření 33 a 34 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení).
(239)
Komise níže objasní důvody, proč nemůže přijmout tvrzení předložená Polskem a zúčastněnými stranami.
a) Restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a
(240)
Komise souhlasí s příjemcem podpory, že událostí, která vedla k částečnému odpisu veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, bylo přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Komise však nemůže uznat tvrzení, že toto rozhodnutí bylo přijato dne 19. dubna 2004, tj. před přistoupením. Komise objasnila důvody tohoto postoje v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a Polsko ani příjemce nepředložili žádná další tvrzení. Komise znovu opakuje, že rozhodnutí ze dne 19. dubna pouze schválilo plán restrukturalizace z roku 2004 a nerestrukturovalo veřejné pohledávky podle kapitoly 5a. Předseda Agentury pro rozvoj průmyslu nemohl vydat rozhodnutí o restrukturalizaci před přistoupením, jelikož neměl (jak požaduje kapitola 5a) souhlas všech veřejných věřitelů podílejících se na restrukturalizaci a Operatora, společnosti řídící restrukturalizační činnost (53). Komise podotýká, že předseda Agentury pro rozvoj průmyslu uznal tuto skutečnost, když ve svém rozhodnutí ze dne 19. dubna 2004 zmínil, že k dokončení restrukturalizace podle kapitoly 5a je nezbytné další rozhodnutí, a když nakonec rozhodnutí o restrukturalizaci vydal dne 4. ledna 2005, tj. po přistoupení.
(241)
Komise nemůže uznat tvrzení příjemce, že souhlas všech veřejných věřitelů podílejících se na restrukturalizaci svých pohledávek za loděnicí v Gdyni podle kapitoly 5a představoval právně závazný akt, jak vyžaduje rozsudek ve věci Fleuren Compost. Příjemce podpory v zásadě tvrdil, že kapitola 5a nepředstavuje lex specialis ve vztahu k ostatním zákonům povolujícím restrukturalizaci veřejných pohledávek a že úlohou předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu bylo řídit a usnadnit proces restrukturalizace, nikoli nahradit dotyčné orgány, které jsou příslušné pro konkrétní pohledávky. Komise podotýká, že tento výklad polského zákona je v rozporu se všemi dosavadními podáními Polska a s textem a logikou samotné kapitoly 5a. Je pravdou, že (jak tvrdí příjemce) zákon ze dne 30. října 2002„nezakazuje orgánům provádějícím restrukturalizaci, aby vydaly jakákoli rozhodnutí o odpisech, jestliže to umožňují obecné předpisy“. Pokud tak však učiní, tyto pohledávky již nespadají do oblasti působnosti kapitoly 5a se všemi výhodami s tím spojenými, které příjemce sám vypočítal následovně: způsobilost pro úvěr od Agentury pro rozvoj průmyslu, pozastavení probíhajících řízení o vymáhání pohledávky, zproštění od úpadku a to, že u dlužných částek nenarůstají úroky.
(242)
Komise nemůže uznat tvrzení příjemce, že u pohledávek restrukturovaných podle kapitoly 5a ode dne 30. června 2006 nenarostly žádné úroky. Tento výklad polského práva Polsko odmítlo. Polsko mimoto oznámilo jako novou podporu plánovaný (částečný) odpis úroků narostlých po dni 30. června 2006, takže je zřejmé, že tyto úroky skutečně naběhly.
b) Opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(243)
Komise nemůže uznat tvrzení Polska, že tato podpora byla fakticky udělena na základě skutečnosti, že všechny příslušné orgány poskytující podporu učinily na zasedání pracovní skupiny vlády pro restrukturalizaci loděnic v Polsku (tým pro odvětví stavby lodí) ústní prohlášení. Tato prohlášení (byla-li vůbec učiněna) byla čistě ústní a jednoznačně byla nutná další prováděcí opatření, aby mohla vzniknout oprávněná očekávání podle polského práva.
c) Kapitálový vklad Agentury pro rozvoj průmyslu
(244)
Tvrzení příjemce, že podpora byla udělena před přistoupením, jelikož před tímto dnem byla známá přesná hospodářská účast, pramení z nepochopení bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení. Aby bylo opatření způsobilé jako dřívější podpora, musí splňovat dva požadavky: musí být provedeno před přistoupením (což se rovná právně závaznému rozhodnutí příslušného orgánu poskytujícího podporu) a „nesmí být použitelné po přistoupení“. Toto jsou dvě zvláštní a kumulativní podmínky. Tvrzení příjemce, že hospodářská účast státu byla známá před přistoupením, se vztahuje na druhý z těchto požadavků, a nikoli na okamžik, k němuž byla podpora poskytnuta.
(245)
Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že požadavek na registraci úpisu nových akcií do šesti měsíců byl čistě formální. Komise podotýká, že ve skutečnosti byla po uplynutí šestiměsíční lhůty nezbytná dvě zvláštní nová rozhodnutí: nové usnesení valné hromady o navýšení kapitálu a o samotném úpisu akcií. Zdá se, podle polského obchodního práva se nárok společnosti na kapitálový vklad stává účinným ke dni, kdy bylo přijato rozhodnutí o navýšení kapitálu (tj. první rozhodnutí ze dne 17. února 2004). Registrace má význam pro vnější kontakty společnosti, nikoli pro vztahy s akcionáři. Neexistence registrace však má právní účinky rovněž na vztahy mezi společností a jejími akcionáři: nedojde-li k registraci do šesti měsíců, platnost usnesení o navýšení kapitálu společnosti skončí a kapitálový vklad nelze provést. V tomto případě je k navýšení kapitálu společnosti nutné nové usnesení akcionářů. Takovéto usnesení bylo valnou hromadou skutečně přijato dne 4. března 2005. Avšak skutečnost, že usnesení nebylo přijato jednomyslně (tři významní akcionáři vznesli námitky), prokazuje, že toto usnesení nelze považovat za pouze formální požadavek. Komise rovněž poznamenává, že kapitál byl nakonec upsán Agenturou pro rozvoj průmyslu, nikoli státní pokladnou. Usnesení ze dne 17. února 2004 nelze proto považovat za konečné závazné rozhodnutí o udělení podpory formou kapitálového vkladu, jenž byl uveden jako opatření 32 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(246)
Komise rovněž uvádí, že Polsko ani příjemce podpory nezpochybnili její závěr, že opatření 19-27 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují novou podporu, spadají tudíž do působnosti Komise podle článku 88 Smlouvy o ES.
2. STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES
2.1 Existence státní podpory
(247)
Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
(248)
Komise uvádí, že veškerá podpora popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění byla poskytnuta státem nebo ze státních prostředků a vzhledem k tomu, že byla udělena jednomu konkrétnímu podniku, je selektivní.
(249)
Loděnice v Gdyni je jednou z největších evropských loděnic a na trhu kontejnerových plavidel aktivně soutěží s loděnicemi zejména v Německu a Dánsku, jak potvrdilo Polsko a příjemce podpory a jak poznamenalo Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu v připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na kontejnerová plavidla na konci roku 2006 připadalo 26 % knih zakázek evropských loděnic (54).
(250)
Zdá se, že loděnice v Gdyni je jedinou loděnicí v EU, která vyrábí určitý druh plavidel typu ro-ro: velké lodě pro přepravu automobilů. Tato specializace však neznamená, že se loděnice v Gdyni neúčastní hospodářské soutěže (přinejmenším potenciálně) s ostatními loděnicemi v EU. Komise poznamenává, že na straně nabídky existuje vysoký stupeň zastupitelnosti, přinejmenším v segmentu nákladních lodí (55), ačkoli vzhledem ke struktuře poptávky po různých kategoriích nákladních lodí tato plavidla nepatří na jeden trh.
(251)
To znamená, že se ostatní loděnice v EU nemusí při zahájení výroby lodí pro přepravu automobilů potýkat s významnými překážkami, přinejmenším s překážkami technologické povahy (výrobní zařízení, know-how atd.). Trvalé dotování loděnice v Gdyni, které jí umožnilo uzavírat smlouvy bez plného ocenění rizik a odškodnění za tato rizika, mohlo pro ostatní loděnice představovat významnou překážku vstupu na trh lodí pro přepravu automobilů.
(252)
Komise podotýká, že loděnice v Gdyni působí rovněž v jiných segmentech nákladních lodí a nabízí produkty jako víceúčelová plavidla, lodě pro přepravu zkapalněných směsí plynných uhlovodíků, tankery pro přepravu výrobků a chemických látek a lodě přepravující volně ložený náklad. Například tankery pro přepravu výrobků a chemických látek představovaly na konci roku 2006 přibližně 8 % knih zakázek evropských loděnic (56). V těchto segmentech působí zejména loděnice v Německu a Rumunsku.
(253)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní podpora poskytnuta loděnicí v Gdyni ovlivnila obchod mezi členskými státy.
(254)
Komise musí rovněž určit, zda opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdyni jí udělila nepatřičnou výhodu, a tím narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž. Komise poznamenává, že polské orgány nezpochybnily hodnocení opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, jako státní podpory s výjimkou úvěrů poskytnutých KPS a záruk vydávaných vývozní úvěrovou pojišťovnou, které podle názoru polských orgánů splňují zásadu investora v tržním hospodářství.
(255)
Komise níže objasní, proč zastává názor, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. Komise poté podrobně posoudí opatření, která Polsko zpochybnilo. Komise nakonec posoudí okolnosti, za nichž byla opatření, jichž se týká toto rozhodnutí, provedena a jejich dopad na hospodářskou soutěž.
a) Soustavné nevymáhání veřejných pohledávek
(256)
Zásada, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek může samo o sobě představovat státní podporu, je stanovena v judikatuře (57). Z informací, které předložily polské orgány (58), jednoznačně vyplývá, že loděnice v Gdyni má značné nedoplatky vůči veřejným subjektům, které pocházejí z roku 2004. Loděnice splácela veřejné pohledávky pouze nepravidelně a její nesplacený dluh byl trvale odkládán, se vší pravděpodobností bez jakéhokoli oficiálního rozhodnutí na straně příslušných veřejných věřitelů, nebo se na něj vztahovaly splátkové kalendáře. Polsko objasnilo, že příjemce podpory zamýšlel splatit neuhrazené veřejné pohledávky ke dni 30. září 2007 (celkem 443 milionů PLN) pomocí kapitálového vkladu státní pokladny po privatizaci loděnice. Jelikož se jednalo o nejistou událost s nejistým načasováním, z úmyslu loděnice vyplývá, že v praxi byly veřejné pohledávky odkládány na neurčitou nebo neupřesněnou dobu a byly spláceny pouze příležitostně, jak to umožňoval peněžní tok loděnice. Komise se domnívá, že by žádný investor v tržním hospodářství nepřijal takovýto neomezený odklad splacení svých pohledávek, který by závisel na nejisté události privatizace a rekapitalizace ze strany státu (to představuje státní podporu, jejíž zákonnost a slučitelnost s jednotným trhem je sporná). Mimoto neexistuje žádný náznak, že příslušní veřejní věřitelé podnikli jakékoli kroky k vymáhání svých veřejných pohledávek od loděnice v Gdyni, zejména prostřednictvím řízení o vymáhání pohledávky nebo na základě úpadkového zákona. Komise proto vyvozuje závěr, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek představuje výhodu, kterou by příjemce nezískal od věřitele v tržním hospodářství, představuje proto státní podporu podobnou (bezúročnému) úvěru.
b) Opatření, o nichž se Polsko domnívá, že splňují kritérium soukromého investora
(257)
Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že podpora ve formě úvěrů na provozní kapitál nezahrnuje státní podporu. Komise podotýká, že úroková sazba, kterou KPS účtovala, byla přibližně o 400 základních bodů vyšší než referenční sazba. Komise rovněž podotýká, že se loděnice v Gdyni řadu let nacházela ve velmi obtížné finanční situaci, kdy její závazky značně přesahovaly její aktiva. Loděnice v Gdyni nebyla s to získat žádné jiné financování výroby z vnějších zdrojů. Její provozní kapitál byl financován zálohovými platbami, jež byly plně kryty zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, úvěry plně krytými zárukami státní pokladny a úvěry KPS. Nelze proto mít za to, že úroková sazba účtovaná KPS odráží náležitě související riziko. Ačkoli KPS požadovala zajištění, jeho hodnota je sporná; je nutno mít na paměti, že vývozní úvěrová pojišťovna a státní pokladna požadovaly podobné zajištění a vzhledem k poměru pasiv a aktiv loděnice v Gdyni je nepravděpodobné, že by se KPS podařilo jako zajištění získat prvořadé pohledávky za aktivy loděnice. Polsko každopádně neposkytlo podrobné informace, které by Komisi umožnily posoudit skutečnou hodnotu požadovaného zajištění.
(258)
Mimoto neexistuje žádný rozdíl mezi úvěry poskytnutými KPS a úvěry poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní KPS. Obtížně lze současně tvrdit, jak to učinilo Polsko, že úvěry poskytnuté Agenturou pro rozvoj průmyslu představují státní podporu, zatímco úvěry poskytnuté její dceřinou společností, KPS, splňují požadavky zásady investora v tržním hospodářství.
(259)
Komise podotýká, že společnost KPS byla založena jako fond ovládaný státem s cílem veřejné politiky a její financování bylo zcela poskytnuto nebo zaručeno státem prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu. Podle dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“ byla KPS „založena s cílem organizovat financování výroby loděnic, dokud nebudou loděnice převzaty soukromými investory“. Strategie, jejíž cíle nejsou pouze hospodářské, nýbrž rovněž sociální a makroekonomické (59), poskytuje KPS spolu s Agenturou pro rozvoj průmyslu, státní pokladnou a ostatními příslušnými veřejnými subjekty řadu pravomocí. Finanční vazby KPS na Agenturu pro rozvoj průmyslu a státní pokladnu jsou zřejmé a KPS působí spíše jako prostředek pro převod aktiv vyčleněných ve státním rozpočtu pro loděnice v Polsku, včetně loděnice v Gdyni.
(260)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že KPS nejednala jako investor v tržním hospodářství, když loděnici v Gdyni poskytla úvěry na provozní kapitál. Tyto úvěry, uvedené v 158. bodě odůvodnění v tabulkách 1 a 2, proto představují státní podporu.
(261)
Ve svých připomínkách po přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko uvedlo, že záruky, které vývozní úvěrová pojišťovna poskytla loděnici v Gdyni, nepředstavují státní podporu. Komise nemůže toto tvrzení přijmout.
(262)
Komise za prvé připomíná, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby jsou zaručeny státní pokladnou a že související transakce jsou zaznamenávány na zvláštním bankovním účtu s názvem „Interes Narodowy“. Pokud by tento účet neobsahoval dostatečné finanční prostředky, může vývozní úvěrová pojišťovna čerpat úvěry ze státní pokladny nebo využít úvěrové záruky státní pokladny.
(263)
Komise za druhé připomíná své rozhodnutí ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07 (60), v němž jako režim nezahrnující státní podporu schválila režim, podle něhož vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje program pojištění vývozních úvěrů zaručených státní pokladnou. Tento režim v současnosti zahrnuje druh záruk za plnění, jež jsou loděnici v Gdyni poskytovány v posledních několika letech. Komise podotýká, že tento režim výslovně vylučuje (61) podniky ve finančních potížích ve smyslu pokynů pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Hlavním znakem režimu je to, že záruční prémie jsou stanoveny na základě posouzení rizik. Například záruční prémie pro společnost patřící do nejvyšší rizikové kategorie odpovídá […] % p.a. v případě záruk trvajících po dobu kratší než dva roky a […] % p.a. v případě záruk delších než dva roky. Základní prémie činí […] % p.a. Pro srovnání, záruky pro loděnici v Gdyni poskytovala vývozní úvěrová pojišťovna s prémií ve výši 2 % p.a., pokud byla záruka nižší než 35 milionů PLN, a s prémií ve výši 1 % p.a., jestliže záruka překračovala tuto částku.
(264)
Je proto zřejmé, že loděnice v Gdyni není způsobilá pro záruky, na něž se vztahoval výše popsaný režim, který Komise schválila jako režim neobsahující podporu. Záruky poskytnuté loděnici v Gdyni proto zahrnují podporu.
(265)
Mimoto je zjevné, že záruční prémie účtovaná loděnici v Gdyni je mnohem nižší než základní prémie používaná u záruk pro zdravé společnosti a několikrát nižší než prémie účtovaná vysoce rizikovým společnostem, jež byly v rámci výše popsaného režimu přesto způsobilé. Komise vyvozuje závěr, že záruční prémie hrazená loděnicí v Gdyni neodpovídá tržní prémii, tyto záruky proto představují státní podporu.
(266)
Za třetí, podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (62) platí, že aby jednotlivá státní záruka nepředstavovala státní podporu, nesmí mít dlužník finanční potíže. Tak tomu v tomto případě zjevně není. Podle téhož sdělení platí, že má-li dlužník finanční potíže, může prvek podpory v záruce dosáhnout stejné výše jako částka krytá zárukou.
(267)
Komise poznamenává, že se loděnice v Gdyni spoléhala výhradně na záruky vývozní úvěrové pojišťovny a státní pokladny a na trhu se jí nepodařilo získat žádné jiné záruky.
(268)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že vývozní úvěrová pojišťovna nejednala jako investor v tržním hospodářství, když poskytla záruky loděnici v Gdyni.
c) Narušení hospodářské soutěže způsobené státní podporou pro loděnici v Gdyni
(269)
Komise zastává názor, že plné spoléhání se na státní podporu umožnilo loděnici v Gdyni podílet se na praktikách narušujících hospodářskou soutěž, například stanovování cen nižších než výrobní náklady, aniž by neutrpěla důsledky, jež tyto praktiky obvykle přinášejí, tj. odchod z trhu.
(270)
Komise dále poznamenává, že hlavním dlouhodobým problémem loděnice v Gdyni bylo to, že uzavřela smlouvy, jež se ukázaly jako ztrátové kvůli trvalému posilování zlotého vůči dolaru, což je převládající měna v odvětví stavby lodí, a růstu světových cen ocelových plechů. Tyto vnější činitele byly určeny jako hlavní hrozby pro provoz loděnice již v plánu restrukturalizace z roku 2002, pak znovu v pozměněné verzi z roku 2004, v novém plánu restrukturalizace z roku 2006 a nakonec v průběhu privatizace v roce 2008.
(271)
Ačkoli si vedení loděnice bylo vědomo těchto nebezpečí, loděnice nadále uzavírala smlouvy, aniž přijala opatření k snížení těchto rizik. Tyto obchodní praktiky pokračovaly v období nebývalého boomu na trhu pro stavbu lodí mezi roky 2004 a 2008, kdy ceny lodí vzrostly na nebývalé úrovně. V důsledku tohoto jednání se loděnici podařilo zachovat provoz a udržet zaměstnanost, avšak za cenu obrovských ztrát u běžné výroby lodí. Podle hloubkové kontroly, kterou provedla společnost Amber v prvním pololetí 2008, je stávající kniha zakázek s termíny dodání v roce 2008 a 2009 rovněž zatížena rizikem značných ztrát kvůli ztrátovým smlouvám uzavřeným bez jakýchkoliv opatření k snížení rizik; Polsko toto potvrdilo.
(272)
Na tomto základě Komise vyvozuje závěr, že veškerá podpora poskytnutá loděnici v Gdyni popsaná v části II bodu 7 narušila či mohla narušit hospodářskou soutěž na trhu pro stavbu lodí.
(273)
Závěrem se Komise domnívá, že veškerá opatření ve prospěch loděnice v Gdyni představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
2.2 Možnost Polska a zúčastněných třetích stran podat připomínky
(274)
Rozhodnutím ze dne 1. června 2005 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s ohledem na řadu opatření, včetně restrukturalizace dluhu (odpisy, odklady, změny platebního kalendáře), založených na různých právních základech, která se týkala určitého počtu veřejných věřitelů, kapitálových vkladů, záruk za plnění poskytnutých státní pokladnou a opatření k navýšení kapitálu (emise obligací a přeměna dluhu na kmenové akcie).
(275)
Komise rovněž jednoznačně uvedla, že nelze přijmout tvrzení Polska, že zálohové platby majitelů lodí je nutno považovat za vlastní příspěvek. V této souvislosti Komise vyjádřila pochybnosti, zda záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby nepředstavují státní podporu, a oznámila, že prošetří povahu těchto záruk.
(276)
Polsko i příjemce podpory předložili připomínky; ačkoli zpochybnili pravomoc Komise posoudit slučitelnost některých dotčených opatření, nezpochybnili závěr Komise, že pokud byla tato opatření provedena po přistoupení Polska k EU, představují novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Výjimkou byla povaha záruk poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou, jež údajně neobsahují státní podporu. Později Polsko rovněž tvrdilo, že úvěry poskytnuté KPS nepředstavují státní podporu. Komise se těmito argumenty Polska a příjemce podpory zabývala výše.
(277)
V průběhu šetření Komise se strategie polské vlády jako většinového vlastníka loděnice v Gdyni několikrát významně změnila, jak dokládá výše uvedený popis událostí. Strategie konsolidace odvětví stavby lodí byla nahrazena strategií oddělení loděnic v Gdyni a Gdaňsku a rozhodnutím o částečné privatizaci loděnice v Gdyni, jež se později změnilo na strategii úplné privatizace. Vyhlídka této strategie je rovněž sporná vzhledem k zjevné neexistenci zájmu na straně účastníků trhu o koupi loděnice.
(278)
Jak bylo popsáno výše, Komise byla v pravidelném kontaktu s polskými orgány jakožto vlastníkem loděnice v Gdyni a se samotnou loděnicí. Komise pravidelně Polsko i loděnici informovala, že veškerá opatření provedená ve prospěch loděnice ze státních prostředků pravděpodobně představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice a prakticky neexistenci jakéhokoliv financování z vnějších zdrojů, jež by nezahrnovalo státní podporu. Komise rovněž upozornila, že tato státní podpora byla poskytnuta v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a není slučitelná se společným trhem. Komise rovněž opakovaně poukázala na skutečnost, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytnuté loděnici v Gdyni představují státní podporu.
(279)
Během šetření Komise získala další informace o činnosti KPS a o povaze úvěrů na provozní kapitál, jež KPS poskytla loděnici. Komise sdělila Polsku, že tyto úvěry se vší pravděpodobností představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(280)
Komise v průběhu svého šetření rovněž zaznamenala, že loděnice v Gdyni nadále kumuluje veřejné pohledávky. Komise získala informace o této záležitosti a sdělila Polsku (jakožto vlastníkovi loděnice a věřiteli), že nevymáhání veřejných pohledávek nebo jejich restrukturalizace může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
3. SLUČITELNOST PODPORY S JEDNOTNÝM TRHEM - VÝJIMKA PODLE ČL. 87 ODST. 3 SMLOUVY O ES
(281)
Hlavním cílem opatření je pomoci společnosti ve finančních potížích a udržet ji. V těchto případech je možno použít výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež umožňuje schválit státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, jsou-li splněny příslušné podmínky.
(282)
Podpora na záchranu a restrukturalizaci upadajících společností je v současnosti upravena pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (63) (dále jen „pokyny“), které nahradily dřívější text přijatý v roce 1999 (64) (dále jen „pokyny z roku 1999“).
(283)
Přechodná ustanovení v pokynech stanoví, že oznámení evidovaná před 10. říjnem 2004 budou posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení (bod 103). V daném případě byla některá opatření Komisi oznámena v rámci prozatímního mechanismu stanoveného v bodě 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení dne 29. dubna 2004, kdy platily pokyny z roku 1999. V pokynech je však stanoveno, že se vztahují na posouzení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise (protiprávní podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po 1. říjnu 2004 (bod 104 první pododstavec). Vzhledem k tomu, že téměř všechna opatření popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění byla provedena protiprávně po tomto dni, Komise vyvozuje závěr, že platí pokyny z roku 2004.
(284)
Pokyny platí pro podniky ve všech odvětvích s výjimkami uvedenými v bodě 18 pokynů. Bod 12 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (65), který představuje právní rámec pro posouzení státní podpory pro toto odvětví, odkazuje na pokyny jako na příslušný právní základ pro posouzení podpory na záchranu a restrukturalizaci.
A. PODPORA NA ZÁCHRANU
(285)
Pokyny umožňují udělit podporu na záchranu jako dočasnou pomoc pro podniky ve finančních potížích s cílem poskytnout jim čas na vypracování plánu restrukturalizace nebo likvidace nebo vyřešení akutní krize v souvislosti s likviditou.
(286)
Komise podotýká, že státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni nesplňuje požadavek, aby se jednalo o dočasnou pomoc, jelikož veškerá opatření podpory zahrnovala období, jež značně přesahovala stanovených šest měsíců, nebo požadavek, aby se jednalo o vratnou pomoc, jelikož podpora obsahovala nevratná opatření, například kapitálové vklady a odpisy dluhů srovnatelné s granty.
(287)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření uvedená v 209. až 232. bodě odůvodnění nejsou slučitelná se společným trhem jako podpora na záchranu.
B. PODPORA NA RESTRUKTURALIZACI
(288)
Podle definice obsažené v bodě 17 pokynů vychází podpora na restrukturalizaci z uskutečnitelného a vnitřně provázaného plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit v přiměřené lhůtě dlouhodobou životaschopnost podniku. Restrukturalizace obvykle zahrnuje tyto prvky: restrukturalizaci veškerých aspektů činnosti podniku, reorganizaci a racionalizaci činností podniku, včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizace. Restrukturalizaci činností využívající státní podporu však nelze omezit na nápravu minulých ztrát, aniž by se zabývala příčinami těchto ztrát, tj. bez provedení skutečné restrukturalizace. Restrukturalizace musí být mimoto financována alespoň částečně z vlastních zdrojů podniku nebo z vnějších zdrojů, které nezahrnují státní podporu, a státní podpora musí být omezena na minimum nezbytné k obnovení životaschopnosti. Aby se zmírnil narušující účinek podpory, musí být přijata vyrovnávací opatření.
(289)
Vzhledem k povaze podpory na restrukturalizaci, jež velmi narušuje hospodářskou soutěž, se Komise domnívá, že podpora pro podniky v obtížích může přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivnila obchod v míře, která je v rozporu se zájmem Společenství, pouze tehdy, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v pokynech.
(290)
Komise bude níže analyzovat, zda byly tyto podmínky splněny.
a) Způsobilost
(291)
Aby byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu pokynů. Komise se domnívá, že se finanční situace loděnice v Gdyni přinejmenším od roku 2002 vyznačovala trvalou nelikviditou a platební neschopností, rostoucími ztrátami a zápornou hodnotou aktiv. Loděnice v Gdyni je proto podnikem v obtížích ve smyslu pokynů.
b) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(292)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí v přiměřené lhůtě podniku umožnit obnovení jeho životaschopnosti. Obnovení životaschopnosti znamená, že podnik je po dokončení restrukturalizace schopen pokrýt všechny své náklady a zajistit dostatečnou kapitálovou návratnost, aby mohl konkurovat na základě vlastních předností. Doba trvání plánu restrukturalizace musí být co nejkratší.
(293)
Komise podotýká, že v průběhu tohoto šetření přezkoumala dva plány restrukturalizace (z roku 2004 a 2006), jež vypracovalo vedení loděnice a které schválil její většinový vlastník, stát. Komise dospěla k závěru, že její vážné obavy, zda oba plány obnoví životaschopnost loděnice, nebyly odstraněny. Jelikož plán restrukturalizace z roku 2006 nahradil plán restrukturalizace z roku 2004, Komise níže objasní důvody svých vážných obav ohledně plánu restrukturalizace z roku 2006. Komise však podotýká, že se tento plán v mnoha aspektech podobá plánu restrukturalizace z roku 2004 a že se její pochybnosti, které vyslovila v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na plán restrukturalizace z roku 2004, týkají plně rovněž plánu restrukturalizace z roku 2006.
(294)
Komise připomíná tvrzení Polska po vydání rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, že plán restrukturalizace z roku 2004 představuje pevný hospodářský základ pro restrukturalizaci loděnice. Skutečnost však ukázala, že plán z roku 2004 nepostačoval k obnovení životaschopnosti loděnice, a již v roce 2006 bylo nutno jej pozměnit.
(295)
Komise uvádí, že se plán restrukturalizace z roku 2006 zaměřoval zejména na finanční restrukturalizaci a že průmyslová hlediska nebyla řešena přesvědčivým způsobem. Z plánu nevyplývala žádná rozsáhlá přesvědčivá průmyslová strategie.
(296)
To dokládá zejména navrhovaná investiční strategie, kterou je možno charakterizovat jako soubor drobných zlepšovacích projektů bez celkové vize, která by byla nezbytná k modernizaci zařízení, z nichž mnohá pocházejí ze 70. let minulého století. Plán podrobně neanalyzuje současný stav výrobních zařízení či jejich nedostatky a neurčuje překážky v loděnici. Podle externího poradce Komise jsou částky vyčleněné na investice (240 milionů PLN; 69 milionů EUR) příliš nízké k zajištění skutečné modernizace.
(297)
K zasazení plánovaných investic do náležitého kontextu je vhodné uvážit rovněž odhady roční amortizace aktiv loděnice a tendence s ohledem na hodnotu fixních aktiv, jak je odhadnuto v plánu restrukturalizace z roku 2006. Amortizace v období 2007-2009, tj. investičním období, je odhadována na 100 milionů PLN. Z toho vyplývá, že nejméně 40 % plánovaných investic ve výši 240 milionů PLN je zapotřebí pouze k udržení aktiv na jejich stávající technické úrovni a zbývajících 60 % by představovalo nejvyšší možnou částku, která by byla k dispozici pro skutečnou modernizaci. Odhad rozvahy ukazuje trvalé zvyšování hodnoty fixních aktiv z 246 milionů PLN v roce 2006 na 361 milionů PLN v roce 2010; tento trend by se však měl zvrátit v roce 2010, přičemž se hodnota fixních aktiv v roce 2012 (poslední rok zahrnutý v odhadu) opět sníží na úroveň ve výši 284 milionů PLN.
(298)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise nedomnívá, že investiční strategie je dostatečně rozsáhlá, aby zajistila skutečnou modernizaci a životaschopnost v dlouhodobém horizontu.
(299)
Komise rovněž podotýká, že cílová produktivita pro rok 2012 ve výši 37 osobohodin/CGT je (ačkoli představuje zlepšení oproti dnešní situaci) nízká v porovnání s výkonnými evropskými loděnicemi, které dosahují produktivity ve výši přibližně 20 osobohodin/CGT.
(300)
V plánu se uvádí, že jedním z hlavních problémů loděnice je vysoká absence v práci a nedostatek kvalifikovaných pracovníků, kteří odcházejí za lepší mzdou do ostatních evropských loděnic. Komise má za to, že plánovaný růst mezd o 10 % v roce 2006 a 4 % ročně od roku 2008 nepostačuje k vyřešení tohoto problému.
(301)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise nedomnívá, že plánovaná průmyslová a organizační restrukturalizace bude postačovat k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice.
(302)
Komise dále poznamenává, že se odhad finančních výsledků loděnice neshoduje s její analýzou citlivosti na základě scénáře zahrnujícího znehodnocení amerického dolaru, pokles cen plavidel a růst cen materiálu a mezd. Z analýzy citlivosti vyplývá, že by znehodnocení amerického dolaru o 0,10 PLN ročně znamenalo, že životaschopnost nebude na základě plánu restrukturalizace z roku 2006 obnovena. Komise proto dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2006 není dostatečně spolehlivý (66).
(303)
Komise rovněž zaznamenala, že restrukturalizační opatření, která se předpokládala v plánu, nebylo možno provést, jelikož neexistoval žádný investor, a že nový kapitál nezbytný k provedení poměrně skromné restrukturalizace je značný, zejména kvůli potřebě provést nákladnou finanční restrukturalizaci (1,015 miliardy PLN) (67). Komise měla pochybnosti, zda byl plán založen na reálných předpokladech, co se týká schopnosti loděnice přilákat nový kapitál.
(304)
Tyto pochybnosti potvrdil skutečný vývoj procesu privatizace loděnice v Gdyni. Jak bylo uvedeno výše, stát jako vlastník loděnice v Gdyni se dvakrát pokoušel nalézt soukromého investora, který by byl ochoten loděnici převzít. Žádný z pokusů o privatizaci (částečná privatizace v roce 2006, ani prodej všech akcií ve vlastnictví státu v roce 2007) neuspěl. Komise podotýká, že k pokusům o privatizaci došlo v době, kdy se trh pro stavbu lodí vyznačoval nebývalým boomem, nabízel proto optimální podmínky pro prodej loděnice. Negativní výsledek procesu privatizace lze vykládat pouze jako nedostatečnou důvěru na straně účastníků trhu, pokud jde o schopnost loděnice obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Toto dále dokládá odstoupení společnosti Amber z procesu privatizace po provedení hloubkové kontroly (68).
(305)
Komise zaznamenala obnovené úsilí polských orgánů o nalezení soukromého investora pro loděnici v Gdyni po odstoupení společnosti Amber. Až do dne vydání tohoto rozhodnutí však žádné důkazy Komisi nepřesvědčily, že obnovené úsilí o privatizaci může v krátké době a v souladu s pokyny dospět k pozitivnímu závěru. Jak je objasněno níže, společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska i plán restrukturalizace vyhotovený společností PSC je založen na očekávání, že loděnici budou poskytnuty značné částky další státní podpory a že životaschopnost loděnice bude možno obnovit, pokud bude zbavena neuhrazených závazků a očekávaných ztrát plynoucích ze stávajících smluv.
(306)
Komise vyvozuje závěr, že společný plán restrukturalizace neprokazuje, že životaschopnost loděnice v Gdyni bude po spojení s gdaňskou loděnicí obnovena. Komise není zejména přesvědčena o finančních výhledech, ani o spolehlivosti plánu. Zastává názor, že restrukturalizační opatření, která se v plánu předpokládají, nejsou dostatečně rozsáhlá. Ačkoli revidovaný společný plán restrukturalizace přinesl určité zlepšení, Komise dospěla k závěru, že neobnoví životaschopnost sloučených loděnic. Níže Komise posuzuje zářijový plán restrukturalizace, který nahradil červnovou předlohu plánu, a vyzdvihuje rozdíly pouze tehdy, jsou-li důležité pro toto posouzení.
(307)
Předpoklady v červnovém plánu, že návratnosti vlastního kapitálu bude dosaženo až v roce 2020 a návratnosti investic až v roce 2016, vedly Komisi k závěru, že projekt není životaschopný. Tyto výsledky jsou mimoto založeny na nediskontovaných částkách; pokud by byly částky diskontovány, návratnosti vlastního kapitálu a investic by bylo dosaženo ještě později. Zářijový plán přináší v tomto ohledu určité zlepšení, jelikož uvádí diskontované odhady. Plán nicméně předpokládal, že diskontované návratnosti vlastního kapitálu bude dosaženo v roce 2018, tj. 10 let po vstupu nového investora v roce 2009, což je dosud příliš dlouhé období a prokazuje to rizikovost projektu. Komise proto tvrdí, že plán neprokazuje životaschopnost projektu. Komise mimoto poznamenává, že zlepšení finančních výhledů není založeno na přijetí dalekosáhlejších restrukturalizačních opatření (například zvýšení produktivity nebo snížení nákladů), nýbrž na změnách hlavních základních finančních předpokladů, které nebyly dostatečně odůvodněny, jak bude objasněno níže.
(308)
Finanční výhledy předpokládají, že velká část restrukturalizačních nákladů bude uhrazena z budoucích peněžních toků společnosti. Komise toto nepovažuje za reálné u společnosti, která v minulosti vytvořila ohromné ztráty a vyžaduje značnou restrukturalizaci. Podle zářijového plánu bude peněžní tok nepříznivě ovlivněn minulými závazky, které se zvýšily z 592 milionů PLN na 712 milionů PLN. Velká část veřejných pohledávek (více než 400 milionů PLN) má být splacena mezi rokem 2012 a 2018, tj. dlouho po předpokládaném období restrukturalizace (69). Komise uvádí, že investor připustil, že úroveň očekávaných výsledků je na hranici ziskovosti, tvrdí však rovněž, že existují další důvody, proč se společnost ISD Polska zajímá o tento projekt. Investor uvádí, že loděnice vytvoří značnou poptávku pro další společnost ve skupině, ocelárnu Huta Częstochowa, a proto investice do loděnice v Gdyni mají smysl pro celou skupinu ISD Polska.
(309)
Komise podotýká, že společný plán restrukturalizace vychází z předpokladu, že v rámci privatizace bude poskytnuta státní podpora k vyrovnání rozvahy loděnice a uhrazení očekávaných ztát. Plán je založen rovněž na předpokladu, že činnost loděnice bude nadále financována zárukami vývozní úvěrové pojišťovny za výhodných podmínek v porovnání s její běžnou praxí v případě zdravých společností. Finanční výhledy berou v úvahu tuto očekávanou státní podporu. Společný plán restrukturalizace ze září tuto očekávanou státní podporu nesnižuje. Naopak, investor určil další možný závazek ve výši 308 milionů PLN spojený s daňovým sporem mezi gdaňskou loděnicí a státem. Investor předpokládá, že státní pokladna zaručí uhrazení tohoto závazku, pokud vznikne.
(310)
Komise uvádí, že červnový plán ani zářijová aktualizovaná verze neobsahují plnohodnotný obchodní plán pro výrobu ocelových konstrukcí. To je závažný nedostatek, jelikož toto podnikání by mělo na konci období restrukturalizace zajistit obrat ve výši 300 milionů PLN, využít značnou kapacitu nové loděnice v oblasti zpracování ocele (nárůst ze 4 % v roce 2009 na 20 % v roce 2012) a mělo by představovat přibližně 10 % tržeb nové loděnice.
(311)
Zářijový plán odkazuje na nezávislou studii trhu, která (jak se zdá) prokazuje, že poptávka po ocelových konstrukcích v Polsku a celé Evropě v několika příštích letech poroste. Studie však neanalyzuje, jak by mohla tento růst využít sloučená loděnice. Zářijový plán sice poskytuje podrobnější informace o činnosti v oblasti ocelových konstrukcí, neanalyzuje však, zda je odhad objemu výroby pro novou loděnici reálný. Naopak, obsahuje další signály, že tyto odhady nemusí být reálné.
(312)
Stávající výroba ocelových konstrukcí činí 2 000 t, zatímco cílová výroba je 56 000 t. Ve srovnání s červnovým plánem zářijový plán předpokládá již v roce 2010 zdvojnásobení výroby (24 000 t v porovnání s 12 000 t v červnovém plánu) a od roku 2012 čtyřnásobný objem výroby (56 000 t oproti 13 000 t v červnovém plánu). Společnost Huta Częstochowa, jeden z největších výrobců oceli v Polsku, má objem výroby ocelových konstrukcí ve výši 100 000 t.
(313)
Společnost ISD Polska uvádí stávající smlouvy gdaňské loděnice týkající se ocelových konstrukcí, včetně jedné smlouvy na zařízení pro skladování ropy s hodnotou přibližně 5 000 t ročně v roce 2008 a 2009. Podle plánu by výroba tohoto konkrétního výrobku měla do roku 2010 činit 16 000 t a v roce 2012 se zvýšit na 36 000 t.
(314)
Nebyla předložena žádná analýza trhu ani prognostické zprávy, které by objasňovaly odhady zisku z výroby ocelových konstrukcí (9,5 % v roce 2010 a přibližně 8 % posléze). Komise poznamenává, že podle polského statistického úřadu vzrostla v roce 2006 ziskovost odvětví ocelových konstrukcí v Polsku na 6 % a v roce 2007 zůstala na této úrovni.
(315)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že výroba ocelových konstrukcí, která má tvořit nedílnou a významnou část činnosti nové loděnice, není založena na věrohodné analýze konkurenčního postavení nové loděnice. Analýza trhu neprokazuje, že odhadovaná výroba nové loděnice bude pravděpodobně absorbována poptávkou na trhu. Plán neprokazuje, že je pro segment ocelových konstrukcí založen na reálných předpokladech.
(316)
Co se týká restrukturalizace smluv, plán řeší dvě nejvýznamnější příčiny stávajících potíží loděnice (rostoucí materiálové náklady a zhodnocení zlotého) řadou výše popsaných opatření. Plán vychází zejména z předpokladu, že bude možné zahrnout do smluv o stavbě lodí valorizační doložky přenášející přinejmenším částečně rizika spojená s měnovými výkyvy a náklady na materiál na majitele lodi. Plán však neprokazuje, že tyto valorizační doložky byly či budou majiteli lodí přijaty. Zářijový plán poskytuje určité informace o této záležitosti, zejména výňatky ze stávajících smluv obou loděnic, včetně valorizačních doložek tohoto druhu.
(317)
Komise přezkoumala tyto důkazy a uvádí, že smlouvy předložené v plánu zpočátku zahrnovaly valorizační doložky, podle nichž by bylo případné zvýšení cen ocele pokryto kupujícím, tyto doložky však byly pozdějším dodatkem zrušeny a nahrazeny ujednáním, podle něhož loděnice a kupující pořizují materiál společně a po provedení nákupu se dohodnou na úpravě ceny. Ujednání o této úpravě ceny budou dohodnuta v následném dodatku. Tento dodatek však nebyl Komisi předložen.
(318)
Komise rovněž podotýká, že tyto smlouvy byly uzavřeny a znovu sjednány v období nejvyšší poptávky (v roce 2005 a posléze), kdy flexibilita na straně majitelů lodí byla reakcí na omezení na straně nabídky. Ačkoli Komisi je známo, že se v odvětví stavby lodí nedávno rozvinula praxe indexace cen ocele, je nutno zmínit, že dříve nebyly tyto doložky přijímány, zejména v době špatné ekonomické situace.
(319)
Podle dostupných informací se Komise nedomnívá, že plán prokazuje, že loděnice bude s to uzavírat smlouvy s valorizačními doložkami. Zkušenosti loděnice v Gdyni v tomto ohledu (jak je popsáno v plánu) nejsou podle názoru Komise průkazné.
(320)
Zářijový plán obsahuje v porovnání s červnovou předlohou podrobnější informace o zamýšlené strategii v oblasti hedgingu ke zmírnění měnových rizik. Plán však neprokazuje, že některá z obou loděnic tyto nástroje využila (včetně přirozeného hedgingu zdarma), přinejmenším v posledních letech (70). Ačkoli zářijový plán vyčísluje náklady a účinky navrhované politiky v oblasti hedgingu, neprokazuje, že se nové loděnici podaří získat takovýto hedging na trhu. Na druhou stranu je zřejmé, že banky požadují, aby investoři vypracovali plnohodnotnou strategii v oblasti hedgingu dříve, než se rozhodnou, zda hedging poskytnou.
(321)
Vzhledem k významu tohoto činitele pro činnosti loděnice se plán touto otázkou nezabývá přesvědčivě. Z analýzy citlivosti ve skutečnosti vyplývá, že navzdory zavedení těchto opatření k snížení rizik, jež byly údajně zohledněny ve finančních výhledech, tyto jsou nadále citlivé na malé změny směnného kurzu, jak bude popsáno níže. Komise proto není přesvědčená, že zamýšlená politika v oblasti hedgingu je dostatečně rozsáhlá, aby zajistila dlouhodobou životaschopnost loděnice.
(322)
Pokud jde o restrukturalizaci zaměstnanosti, plán neobsahuje žádnou analýzu potřeb racionalizace, nýbrž pouze uvádí, že se počet pracovníků sníží. Plán zmiňuje (avšak opět bez jakéhokoliv dalšího odůvodnění), že toto snížení bude znamenat náklady ve výši přibližně 69 milionů PLN. Zářijový plán vyčísluje náklady a účinky restrukturalizace zaměstnanosti, nevysvětluje však ani neodůvodňuje základ pro odhad těchto nákladů a účinků. Na základě těchto skutečností nemůže Komise vyvodit závěr, že plán určuje podrobně příčiny a účinky propuštění nadbytečných pracovníků a že vyčíslení nákladů a účinků vychází ze spolehlivých předpokladů.
(323)
Co se týká finančních výhledů, Komise si všímá zejména níže uvedených nedostatků základního scénáře, s nímž pracuje finanční model vypracovaný společností ISD Polska, což zpochybňuje věrohodnost těchto výhledů.
(324)
Za prvé, zářijový plán ve srovnání s červnovou předlohou plánu předpokládá podstatně vyšší prodejní ceny u lodí pro přepravu automobilů, jednoho ze dvou hlavních výrobků nové loděnice. Plán zakládá výhledy pro několik prvních let na stávajících smlouvách, které uzavřela loděnice v Gdyni. Neodůvodňuje však výhledy pro následující roky ani v tomto ohledu neposkytuje žádné externí odhady (71).
(325)
Za druhé, předpoklad, že mzdy porostou během období restrukturalizace přibližně o 4-6 % ročně, se jeví jako podhodnocený vzhledem k vážnému nedostatku kvalifikovaných pracovníků, fluktuaci a absenci v práci a konkurenci v oblasti mezd, s níž se obě loděnice potýkají ze strany loděnic v zahraničí a v Polsku. Zářijový plán předpokládá ještě nižší úrovně růstu mezd než červnový plán. Komise uvádí, že od ledna 2007 do ledna 2008 se průměrná hrubá mzda v Polsku zvýšila o 11,5 % (72) a očekává se další růst. Různé zdroje, včetně zdrojů uvedených v zářijovém plánu restrukturalizace (například Polská národní banka, OECD, jarní hospodářská prognóza EK pro rok 2008, Goldman Sachs) odhadují ve střednědobém horizontu značný růst mezd v Polsku a rostoucí nedostatek pracovních sil. Každopádně se jedná o činitele, který bylo nutno vzít v analýze citlivosti v úvahu.
(326)
Za třetí, základní scénář předpokládá náklady na záruky za provozní kapitál ve výši 1,5 %. Tento odhad je založen na předpokladu, že záruky za zálohové platby budou zcela poskytnuty vývozní úvěrovou pojišťovnou a že tyto záruky budou uděleny za podmínek, které jsou výhodnější než podmínky záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro ostatní (zdravé) společnosti. Pokud by sloučené loděnice měly získat podobné záruky na trhu (jak Polsko uvádí ve svém vysvětlení ze dne 7. července 2008), náklady na kapitál by byly podstatně vyšší, než se předpokládá v základním scénáři (73), s přímými negativními důsledky pro finanční výhledy.
(327)
S ohledem na tyto předpoklady plán neposkytuje dostatečné ujištění, že základní scénář finančních výhledů je reálný a dosažitelný.
(328)
Analýza citlivosti mimoto neprokazuje, že plán je dostatečně spolehlivý s ohledem na některé z hlavních rizikových faktorů spojených s činností loděnice. Zářijová revize plánu neukazuje průkazné zlepšení.
(329)
Z analýzy citlivosti vyplývá, že by 5 % znehodnocení amerického dolaru vůči zlotému vedlo k 35 % snížení desetiletého akumulovaného čistého zisku i v případě, že by základní scénář bral v úvahu restrukturalizační opatření k snížení kurzového rizika.
(330)
Ze zvláštní analýzy připojené k zářijovému plánu vyplývá, že by 5 % zhodnocení eura vůči americkému dolaru v období od roku 2013 do roku 2017 (tj. po naplánovaném přijetí eura Polskem) vedlo k 44 % snížení desetiletého akumulovaného čistého zisku v porovnání se základním scénářem.
(331)
Komise podotýká, že by se v případě zhodnocení obou měn (jednorázové zhodnocení zlotého v roce 2009 a jednorázové zhodnocení eura v roce 2013) vůči americkému dolaru ve výši 5 % oproti základnímu scénáři desetiletý akumulovaný zisk ve srovnání se základním scénářem snížil o 80 %.
(332)
Komise vyvozuje závěr, že analýza citlivosti prokazuje, že finanční výhledy jsou citlivé na menší změny základních předpokladů, zejména s ohledem na směnný kurz, což je podle samotného plánu jeden z hlavních faktorů vedoucích k současným finančním potížím loděnice. Na základě těchto skutečností nemůže Komise vyvodit závěr, že společný plán restrukturalizace je dostatečně spolehlivý, aby zajistil obnovení životaschopnosti sloučených loděnic z dlouhodobého hlediska.
(333)
Plán obsahuje v mnoha ohledech vážné nedostatky, což Komisi vedlo k závěru, že neprokazuje obnovení životaschopnosti v přiměřené lhůtě. Vážné nesrovnalosti v plánu restrukturalizace vyvolávají značné obavy, co se týká životaschopnosti a spolehlivosti. Jsou přijaty protichůdné předpoklady s ohledem na tržní strategii a budoucí výrobu a kapacitu loděnice. Mimoto neexistuje žádná analýza trhu, která by odůvodňovala vybranou strategii a prokazovala, jak hypotetické portfolio přinese zisk.
(334)
Co se týká finanční restrukturalizace, předpoklady ohledně nákladů na kapitál, ujednání o financování výroby a směnného kurzu vykazují tyto vážné nedostatky. Plán předpokládá, že směnné kurzy budou během celého období restrukturalizace stálé a na optimističtější úrovni, než je tomu v současnosti (3,46 PLN/EUR a 2,23 PLN/USD, oproti stávajícím kurzům ve výši 3,32 PLN/EUR a 2,12 PLN/USD). Předpoklad, že se loděnici novým sjednáním stávajících smluv podaří zvýšit výnosy o 30 % a získat dodatečnou částku ve výši 100 milionů USD, je nutno posoudit na základě skutečnosti, že loděnice již vyvinula značné úsilí o nové sjednání stávajících smluv a že v důsledku toho bylo mnoho těchto smluv zrušeno. Plán neodůvodňuje předpoklad, že bude možné sjednání dalších nových smluv, Komise to proto nepovažuje za reálné.
(335)
Pokud jde o restrukturalizaci zaměstnanosti, samotná skutečnost, že investor navrhuje dvě možnosti (zachování zaměstnanosti na stávající úrovni, nebo její snížení o 650 zaměstnanců), může znamenat, že dosud nemá jasnou strategii, pokud jde o obnovení životaschopnosti loděnice. Tyto alternativní předpoklady rovněž zpochybňují finanční výhledy, jelikož není objasněno, která úroveň zaměstnanosti sloužila jako základ pro odhady.
(336)
Plán neobjasňuje podrobně, jak jednotlivá restrukturalizační opatření, včetně investic a různých opatření k snížení nákladů, ovlivní finanční výhledy. Jinými slovy, není jasné, jaká je vazba mezi plánovanými restrukturalizačními opatřeními a finančními výhledy, zejména co se týká výroby a režijních nákladů. Plán například neprokazuje, jak bude dosaženo plánovaného 25 % snížení nákladů na výrobu plavidel v pětiletém období. Věrohodnost výhledu je narušena rovněž rozpory s ohledem na plánovanou výši investic. Komise proto není přesvědčená, že základní scénář pro finanční výhledy je věrohodný a že vychází z reálných předpokladů.
(337)
Neexistuje žádná analýza testující citlivost těchto výhledů na rizikové činitele, jako jsou tendence na trhu a změny cen, nákladů na materiál, směnných kurzů, mezd atd. Při neexistenci podrobného popisu a odůvodnění předpokladů, na nichž jsou založeny finanční výhledy, finanční model použitý pro tyto výhledy a analýza citlivosti, se Komise domnívá, že věrohodnost těchto výhledů a spolehlivost plánu nebyly prokázány.
(338)
Komise rovněž uvádí, že investor podmiňuje úspěšné provedení plánu restrukturalizace udělením další státní podpory.
(339)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nebyla prokázána schopnost plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost PSC, obnovit životaschopnost loděnice.
(340)
Jelikož neexistuje žádný reálný a rozsáhlý plán restrukturalizace, Komise vyvozuje závěr, že podpora poskytnutá loděnici v Gdyni, která byla popsána v 209. až 232. bodě odůvodnění, je čistě provozní podporou, která není slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci.
c) Podpora omezená na úplné minimum
(341)
Podle bodu 43 pokynů musí být výše podpory omezená na úplné minimum, tj. náklady nezbytné pro provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že významně přispěje k restrukturalizaci z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění svědčí na jedné straně o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti podniku, a na druhou stranu představuje způsob, jak zajistit, aby státní podpora byla omezena na minimum. V případě velkých podniků, jako je loděnice v Gdyni, by tento příspěvek měl činit nejméně 50 % restrukturalizačních nákladů. Vlastní příspěvek musí být opravdový, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů).
(342)
Komise posoudila, zda plán restrukturalizace z roku 2006 splňuje toto kritérium, a dospěla k závěru, že nikoli, a to ze dvou důvodů. Za prvé, plán je založen na pokračujícím státním financování ve formě záruk, kapitálových vkladů a odepsání dluhů a neprokazuje, že tato úroveň státní podpory je nezbytná k obnovení životaschopnosti loděnice (zejména že nelze provést alternativní restrukturalizační strategie vyžadující nižší úroveň státního zásahu). Za druhé, vlastní příspěvek je velmi omezený a vstup investora, který by mohl poskytnout vnější zdroje financování za tržních podmínek, je pouhou možnou budoucí událostí. Vlastní příspěvek mohl zahrnovat opatření jako účast na navýšení akciového kapitálu vedením, přeměnu dluhu na kmenové akcie ze strany soukromých věřitelů a prodej majetku. Tato opatření společně přispěla na restrukturalizaci společnosti částkou ve výši přibližně 127 milionů PLN. Vzhledem k značné účasti státu by však tento příspěvek nebyl významný, i kdyby byla tato opatření považována za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů.
(343)
Komise posoudila situaci v loděnici za posledních několik let rovněž odděleně od plánu restrukturalizace z roku 2006, který nakonec nebyl proveden.
(344)
Za prvé, výše uvedený popis situace v loděnici v Gdyni ukazuje, že se loděnici nepodařilo přilákat prakticky žádné vnější zdroje pro financování restrukturalizace. Existuje jen málo náznaků vnější účasti na činnosti loděnice za tržních podmínek.
(345)
Loděnici se podařilo sjednat určitou restrukturalizaci obchodních pohledávek, zejména v dohodě o restrukturalizaci uzavřené v červenci 2003 (74), která se týkala závazků ve výši přibližně 424 milionů PLN a přeměny dluhu na kmenové akcie ve výši přibližně 70 milionů PLN provedené obchodními věřiteli. Současně však loděnice v Gdyni čelí mnoha řízením o vymáhání pohledávky a soudním sporům. Komise rovněž podotýká, že hodnota nahromaděných veřejných pohledávek ke dni 30. září 2007 činila 423 milionů PLN. Komise je názoru, že by dohoda o restrukturalizaci z roku 2003 mohla být považována za vlastní příspěvek pouze tehdy, pokud by věřitelé přijali delší lhůtu pro splacení než je obvyklé; v tomto případě by dodatečné zdroje mohly být společnosti k dispozici na restrukturalizaci a prodloužení lhůty pro splacení by bylo signálem, že trh je přesvědčen o možnosti opětovné životaschopnosti loděnice. Totéž platí pro přeměnu dluhu na kmenové akcie. I kdyby však byla dohoda o restrukturalizaci považována za vlastní příspěvek, Komise poznamenává, že tento příspěvek by jednoznačně nebyl dostatečný ve smyslu pokynů. Výše restrukturovaných obchodních pohledávek se rovná výši nevymáhaných veřejných pohledávek. Loděnice by jednoznačně musela hradit jiné restrukturalizační náklady, než jsou náklady na restrukturalizaci dluhu.
(346)
Polsko a příjemce podpory po zahájení formálního vyšetřovacího řízení tvrdili, že za vlastní příspěvky je nutno považovat zálohové platby majitelů lodí. Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V pokynech se uvádí, že vlastní příspěvek nesmí obsahovat žádnou podporu. O takový případ se nejedná, je-li například úvěr zajištěn vládními zárukami, které obsahují prvky podpory (poznámka pod čarou č. 19 k bodu 44 pokynů). Zálohové platby byly plně zajištěny zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, které (jak bylo objasněno výše) Komise považuje za státní podporu. Zálohové platby majitelů lodí proto nelze považovat za vnější zdroje financování za tržních podmínek. Z toho vyplývá, že nelze uznat původní tvrzení Polska, že se míra podpory rovná 31 % za předpokladu, že zálohové platby kryté zárukami vývozní úvěrové pojišťovny představují vlastní příspěvek.
(347)
Komise rovněž poznamenává, že společnost Ray Car Carriers vstoupila do struktury akcionářů loděnice v Gdyni formou přeměny dluhu na kmenové akcie, nepřispěla proto na restrukturalizační náklady.
(348)
Při posuzování odhadovaných restrukturalizačních nákladů ve výši 3 miliardy PLN a jejich srovnání s očekávanými zdroji financování Komise zjistila chybějící finanční prostředky v plánu, jak je uvedeno v tabulce 5. Úvěry na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN (položka 14 v tabulce 1b) a 45 milionů PLN (položka 16 v tabulce 1b), jakož i úvěry na provozní kapitál poskytnuté státem ve výši 250-350 milionů PLN zde nebyly zahrnuty, jelikož jsou vyčleněny na financování provozního kapitálu, jež nebylo zahrnuto do restrukturalizačních nákladů. Totéž se vztahuje na vklad kapitálu Agenturou pro rozvoj průmyslu (200 milionů PLN). Neuhrazenou platbu za akcie Agentury pro rozvoj průmyslu v gdaňské loděnici (položka 17 v tabulce 1b) nelze považovat za zdroj financování restrukturalizace nové loděnice, jelikož se jedná o platbu pro Agenturu pro rozvoj průmyslu, nikoli loděnici.
Tabulka 5
Očekávané zdroje financování pro předpokládané restrukturalizační náklady (v milionech PLN)
(PLN million)
Kapitálový vklad společnosti ISD Polska
405
Investiční úvěr
185
Prodej majetku
240
Kapitálový vklad státu
515
Kapitálový vklad státu
385
Kapitálový vklad státu
250
Odpis daňových pohledávek
308
Celkem
2 288
Celkové odhadované restrukturalizační náklady
3 000
Chybějící finanční prostředky
712
(349)
Vzhledem k těmto chybějícím finančním prostředkům Komise vyvozuje závěr, že společný plán restrukturalizace nezajišťuje financování restrukturalizace. Jinými slovy, plán neprokazuje, jak by bylo možno účinně provést plánovanou restrukturalizaci, a to ani v případě, že by loděnici byla poskytnuta značná další státní podpora.
(350)
Společný plán restrukturalizace ze září vymezuje určité položky výnosů v minulosti jako vlastní příspěvky loděnic v Gdyni a Gdaňsku na jejich restrukturalizaci (tabulka 1b „Údajné vlastní příspěvky poskytnuté v minulosti“). Ačkoli by některé z těchto výnosů (např. prodej určitého majetku) bylo možno považovat za vlastní příspěvky ve smyslu pokynů (opravdové, skutečné a nezahrnující státní podporu), Komise se domnívá, že vzhledem k obtížné finanční situaci obou loděnic byl tento dodatečný výnos použit k snížení ztrát a nebylo možno jej použít na skutečnou restrukturalizaci. I kdyby byly loděnice díky odprodeji majetku schopny provést některá restrukturalizační opatření (například menší investice), Komise má za to, že jakékoli takové výnosy by nebylo možno považovat za výnosy nezahrnující státní podporu, jelikož restrukturalizace a fungování loděnic bylo možné pouze v důsledku trvalého hromadění veřejných pohledávek, možnosti pokračovat ve ztrátových hospodářských činnostech a pokračující státní podpory.
(351)
Při zvažování finanční situace loděnice je každopádně zřejmé, že jakékoliv minulé výnosy z vlastních zdrojů loděnice nebo z vnějších zdrojů byly v minulosti použity k financování operací loděnice.
(352)
Komise nemůže mimoto přijmout níže uvedené položky údajného plánovaného vlastního příspěvku.
(353)
Za prvé, jak bylo uvedeno výše, úvěry na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN (položka 14 v tabulce 1b) nebyly vyčleněny na krytí předpokládaných restrukturalizačních nákladů popsaných výše, nýbrž byly určeny výslovně k financování provozního kapitálu pro probíhající výrobu. Tyto úvěry nelze mimoto považovat za skutečné a opravdové, nýbrž za možné a časově vzdálené. Totéž platí pro úvěr na provozní kapitál ve výši 45 milionů PLN pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (položka 16 v tabulce 1b).
(354)
Za druhé, investiční úvěr ve výši 185 milionů PLN pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (položka 15 v tabulce 1b) nelze v této fázi považovat za opravdový a dostupný. Polsko ve svém vysvětlení ze dne 7. července 2008 objasnilo, že společnost ISD Polska vedla jednání s několika bankami s cílem získat tento úvěr. Komise přezkoumala dvě vyjádření zájmu předložená se zářijovým restrukturalizačním plánem.
(355)
Na tomto základě nemůže Komise vyvodit závěr, že plán prokazuje, že investiční úvěr je opravdový a skutečný. Plán pouze prokazoval, že společnost ISD Polska vedla jednání s dvěma bankami, z nichž se jedna (jak se zdálo) zajímala o analýzu projektu. Důležitým signálem je skutečnost, že společnost ISD Polska zahájila práci na tomto projektu počátkem roku 2007, když získala podíl v gdaňské loděnici, a dosud nezajistila finanční prostředky za tímto účelem.
(356)
Komise za třetí uvádí, že zářijový plán udává jednotlivé složky prodeje aktiv k vytvoření vlastního příspěvku ve výši 240 milionů PLN (položka 13 v tabulce 1b).
(357)
Společnost ISD Polska ani loděnice v Gdyni v současnosti nemají právo nakládat s hlavní složkou těchto aktiv (pozemky, na nichž se nacházejí skluzy v gdaňské loděnici). V současné době existují zřejmé překážky právní povahy (nutnost, aby loděnice v Gdyni získala vlastnická práva k těmto pozemkům, což je v zásadě spojeno s likvidací společnosti Synergia 99, přičemž loděnice v Gdyni je pouze jedním z jejích akcionářů; správní řízení o hranicích přístavu v Gdaňsku) a praktické povahy (pozemky by bylo možno prodat pouze po demontáži tří skluzů a pravděpodobně pouze po jejich vyčištění), které loděnici v Gdyni a společnosti ISD Polska brání v prodeji těchto aktiv. Jak mimoto objasnil investor, očekávaný vysoký výnos z prodeje pozemků může být dosažen pouze v případě změny podmínek pro stavební povolení (75). Zářijový plán ukazuje, že společnost Synergia 99 jako současný vlastník této parcely dosud nepodnikla správní kroky k vynětí těchto pozemků z oblasti přístavu. Ačkoli zářijový plán objasňuje podrobně jednotlivé složky projektu společnosti Synergia 99, jeho skutečná realizace je podmíněna různými událostmi, nad nimiž nemá loděnice v Gdyni ani společnost ISD Polska kontrolu, zejména pokud jde o změny hranic oblasti přístavu. Komise proto nemůže považovat tento údajný vlastní příspěvek za opravdový a skutečný.
(358)
Společnost ISD předložila nezávislé ocenění pozemků, na nichž se nacházejí tři skluzy ([…] milionů PLN).
(359)
Komise podotýká, že aktiva společnosti Synergia 99 byla správní radou uvedené společnosti oceněna na částku ve výši […] milionů PLN. Jelikož správní rada vydala toto prohlášení za účelem uzavření smlouvy s akcionáři o opatřeních k rozdělení těchto aktiv v případě likvidace společnosti Synergia 99, lze předpokládat, že správní rada hodnotu těchto aktiv nepodcenila. Nezávislý odborný posudek, který zadala správní rada v té době, odhadl tržní hodnotu dotyčných pozemků na částku […] milionů PLN.
(360)
Vzhledem k velkým rozdílům mezi oběma oceněními odrážejícím rozdílné předpoklady, co se týká budoucího využití pozemků, Komise považuje předpoklad, že pozemky budou použity pro prvotřídní development, za optimistický a při neexistenci konkrétních nabídek na koupi pozemků nebo hmatatelnějších důkazů o plánech na obnovu oblasti za spíše nereálný. Komise zastává názor, že měly být odhadnuty rovněž možné výnosy z prodeje pozemků pro průmyslové využití nebo development, pokud je některý scénář reálný.
(361)
Komise rovněž uvádí, že se odhadovaná investiční hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy ([…] milionů PLN) neprojevila v ceně, kterou společnost ISD zaplatila za akcie v loděnici v Gdyni. Podle zářijového plánu restrukturalizace činila koncem roku 2007 čistá hodnota aktiv loděnice v Gdyni ([…] značná záporná hodnota) milionů PLN. Od té doby státní pokladna provedla kapitálové vklady ve výši 515 milionů PLN a 385 milionů PLN; plánuje se další kapitalizace ve výši 200 milionů PLN. Pokud se všechny ostatní položky rozvahy nezmění (76), bude čistá hodnota aktiv loděnice po těchto kapitálových vkladech činit ([…] kladná hodnota) milionů PLN, zatímco společnost ISD Polska zaplatí za akcie loděnice v Gdyni symbolickou cenu. Pokud by v rozvaze byla náležitě zohledněna tržní hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, čistá hodnota aktiv by byla ještě vyšší. Jinými slovy, společnost ISD Polska koupí akcie loděnice v Gdyni za cenu nižší, než je jejich tržní hodnota, obdrží tudíž státní podporu. Komise se proto domnívá, že tato aktiva jsou „znečištěna“ státní podporou udělenou během procesu privatizace a že jejich prodej nelze považovat za vlastní příspěvek nezahrnující státní podporu.
(362)
Co se týká ostatních aktiv vyčleněných v současnosti v rozvaze loděnice v Gdyni nebo v Gdaňsku k prodeji, Komise považuje na základě dostupných informací prodej nebo pronájem některých těchto aktiv za opravdový, skutečný vlastní příspěvek, pokud bude předloženo a odůvodněno jejich ocenění a prodej nebo pronájem bude založen na stávajících smlouvách (prodej akcií ve společnosti Euromedicus, prodej akcií ve společnosti Polskie Linie Lotnicze, nájemní smlouvy se společnostmi Eurocynk a CRIST). Tyto smlouvy představují částku ve výši přibližně […] milionů PLN.
(363)
V souladu se stálou praxí (77) Komise zastává názor, že budoucí peněžní toky nelze považovat za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, jelikož nejsou skutečným a opravdovým příspěvkem společnosti nebo jejích akcionářů na restrukturalizační náklady.
(364)
Z výše uvedeného vyplývá, že jedinými položkami, které lze považovat za vlastní příspěvky, jsou kapitálové vklady, které společnost uskuteční, v celkové výši 405 milionů PLN, a výnosy z prodeje a pronájmu některých aktiv (14 milionů PLN). Tento vlastní příspěvek odpovídá 14 % (78) odhadnutých restrukturalizačních nákladů ve výši 3 miliardy PLN. Pokud by Komise měla přijmout návrh polských orgánů předložený na schůzce dne 30. září 2008, aby posoudila výši vlastního příspěvku srovnáním s restrukturalizačními náklady, které loděnici vznikly od okamžiku, kdy investoři převzali kontrolu nad loděnicemi, výsledek by byl stejný (restrukturalizační náklady ve výši 3,065 miliardy PLN se skutečným a opravdovým vlastním příspěvkem ve výši 419 milionů PLN, tj. 14 %).
(365)
To je nutno posoudit na základě očekávaného poskytnutí další státní podpory, což je základní předpoklad plánu: další kapitálový vklad státu ve výši 1,6 miliardy PLN (vložení kapitálu ve výši 1,14 miliardy PLN v červnu 2004 a 418 milionů PLN má být ještě vloženo) a další restrukturalizace nahromaděných veřejných pohledávek v nominální hodnotě ve výši 496,6 milionu PLN v období 2009-2017. Je nutno zmínit, že plán předpokládá, že loďařské činnosti budou nadále závislé na financování formou záruk za zálohové platby, které bude poskytovat vývozní úvěrová pojišťovna za výhodných podmínek, to bylo začleněno do finančního modelu sloučených loděnic. Sloučené loděnice budou podle očekávání dostávat nové záruky do konce roku 2008. Rovněž v následujících letech (přinejmenším do skončení období restrukturalizace v roce 2012) by měly záruky vývozní úvěrové pojišťovny krýt proces stavby lodí prakticky v plné výši.
(366)
Komise musí mimoto vzít v úvahu celé období restrukturalizace začínající v roce 2002. Vzhledem k významné státní podpoře, kterou loděnice získala v tomto období, je vlastní příspěvek jako procentuální podíl na restrukturalizačních nákladech ještě nižší. Je proto zřejmé, že se vlastní příspěvek ani vzdáleně nepřibližuje k prahové hodnotě ve výši 50 % restrukturalizačních nákladů, jak požadují pokyny.
(367)
Ačkoliv investor předpokládá, že kapitálový vklad ve výši 500 milionů PLN bude částečně financovat investiční program, požaduje rovněž další kapitálový vklad od státu v celkové výši 515 milionů PLN, restrukturalizaci veřejných pohledávek ve výši 560 milionů PLN a uhrazení možných budoucích závazků loděnice v odhadované výši 555 milionů PLN (budoucí ztráty, sankce za zrušení smluv, soudní spory). Plán mimoto uvádí všechny další závazky loděnice v celkové výši 948 milionů PLN (obchodní pohledávky vůči dodavatelům, majitelům lodí atd.) a předpokládá, že budou uhrazeny státem. Investor taktéž požaduje další záruky vývozní úvěrové pojišťovny s výhodnou prémií v porovnání s její obvyklou praxí v případě zdravých společností na financování provozního kapitálu a záruky státní pokladny za překlenovací úvěry ve výši 397 milionů PLN.
(368)
Restrukturalizační náklady, které lze stanovit na základě omezených informací obsažených v plánu, zahrnují nejméně nahromaděné závazky (nahromaděné pohledávky a úvěry v celkové výši 1 508 milionů PLN), očekávané ztráty plynoucí ze stávajících smluv o stavbě lodí a soudní spory (555 milionů PLN) a předpokládané investiční potřeby v období 2008-2018 (443 milionů PLN).
(369)
Většina těchto nákladů má být uhrazena státní podporou. Navrhovaným vlastním příspěvkem je kapitálový vklad investora ve výši 500 milionů PLN. Komise podotýká, že nebyly poskytnuty žádné informace o schopnosti investora poskytnout tento kapitálový vklad. Podle předběžné nabídky společnosti PSC se předpokládalo, že finanční prostředky k financování vkladu budou získány od třetí strany, finančního investora. Při neexistenci jakéhokoliv důkazu, že investor je schopen poskytnout kapitál ve výši 500 milionů PLN, se Komise domnívá, že toto opatření nelze považovat za skutečné a opravdové. Plán mimoto předpokládá, že výnosy z prodeje majetku v období po přistoupení a výnosy z plánovaného prodeje v celkové výši 174,5 milionu PLN je rovněž nutno považovat za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů. Opět nebylo prokázáno, že minulé transakce nezahrnovaly státní podporu a že předpoklady ohledně plánovaných výnosů jsou reálné. Rozpor ohledně vlastního příspěvku nahlášeného investorem vyvolává další pochybnosti, pokud jde o věrohodnost předpokladů v tomto ohledu. Komise proto vyvozuje závěr, že plán neprokazuje, že navrhovaný vlastní příspěvek je významný, skutečný, opravdový a že nezahrnuje státní podporu.
(370)
Komise uvádí, že i kdyby byla navrhovaná opatření (kapitálový vklad ve výši 500 milionů PLN a minulý a budoucí prodej majetku) považována za vlastní příspěvky, odpovídala by 27 % výše uvedených restrukturalizačních nákladů. Komise musí mimoto vzít v úvahu celé období restrukturalizace začínající v roce 2002. Vzhledem k značné státní podpoře, kterou loděnice obdržela v tomto období, je vlastní příspěvek jako procentuální podíl na celkových restrukturalizačních nákladech ještě nižší. Je proto zřejmé, že se vlastní příspěvek ani vzdáleně nepřibližuje k prahové hodnotě ve výši 50 % restrukturalizačních nákladů, jak požadují pokyny.
(371)
Na tomto základě zastává Komise názor, že loděnice v minulosti nezískala prakticky žádný vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, a pokud ano, tento příspěvek není významný. Plán restrukturalizace, který předložila společnost Polish Shipbuilding Company, nezajišťuje dostatečnou výši vlastního příspěvku. Jelikož účelem vlastního příspěvku je omezit státní podporu na minimum, v případě neexistence vlastního příspěvku musí Komise vyvodit závěr, že požadavek, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, nebyl splněn. Naopak, plán restrukturalizace vypracovaný společností PSC vychází z předpokladu, že bude poskytnuta další státní podpora, a vyvozuje závěr, že provedení závisí na této další státní podpoře.
(372)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že loděnice v minulosti nezískala prakticky žádný vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, tj. příspěvek, který je opravdový, skutečný a nezahrnuje státní podporu. Společný plán privatizace ani plán privatizace vypracovaný společností PSC nezajišťují dostatečnou úroveň vlastního příspěvku. Jelikož účelem vlastního příspěvku je omezit státní podporu na nezbytné minimum, při neexistenci vlastního příspěvku musí Komise vyvodit závěr, že požadavek týkající se omezení podpory na nezbytné minimum nebyl splněn. Oba plány restrukturalizace jsou však založeny na předpokladu, že bude poskytnuta další státní podpora. Celkově je financování restrukturalizace prostřednictvím státní podpory nepřiměřené a vedlo by k nepatřičnému narušení hospodářské soutěže.
(373)
Podle pokynů nesmí podpora společnosti poskytnout nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Ačkoli loděnici nebyl poskytnut nadbytek prostředků, díky státním zárukám měla přístup k provoznímu kapitálu, který by nezískala na trhu. Loděnice proto nejenže mohla pokračovat v činnosti a plnit své knihy zakázek, nýbrž rovněž uzavírat smlouvy, aniž by nesla náklady na snížení rizik souvisejících s měnícími se cenami materiálu a výkyvy směnného kurzu. Jinými slovy, loděnice mohla použít státní podporu na činnosti narušující trh, které nesouvisely s procesem restrukturalizace, tím, že přijímala zakázky za ceny, které nehradily vzniklé náklady. To posiluje názor Komise, že státní podpora nebyla omezena na minimum nezbytné pro přežití loděnice.
(374)
Komise připomíná, že státní podpora pro podniky v obtížích musí být použita na financování restrukturalizace. Provozní podporu lze povolit pouze tehdy, je-li nezbytná k udržení společnosti do provedení rozsáhlé restrukturalizace. V daném případě však bylo skutečné restrukturalizační úsilí přinášející dlouhodobé účinky omezené. Státní podpora zajistila zejména udržení loděnice, představovala proto provozní podporu. Nelze proto usuzovat, že tato podpora byla omezena na úplné minimum nezbytné k provedení restrukturalizace.
(375)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že požadavek, aby byla podpora omezena na minimum a doprovázena opravdovým a významným příspěvkem nezahrnujícím státní podporu, není splněn.
d) Zamezení nepatřičnému narušení hospodářské soutěže
(376)
Komise připomíná svou předchozí dohodu s Polskem o uzavření doku SD I. Na základě dalšího vývoje po uzavření této dohody a vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně prvních dvou podmínek pokynů není v této fázi nutné posoudit, zda jsou vyrovnávací opatření navrhovaná Polskem dostatečná.
e) Závěr
(377)
Jelikož nebyla splněna kritéria stanovená v pokynech, aby bylo možno státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem, Komise vyvozuje závěr, že opatření uvedená v 209. až 232. bodě odůvodnění nejsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci.
C. OSTATNÍ PODPORA
(378)
Ve svém podání ze dne 11. července 2007 Polsko uvedlo, že loděnice v Gdyni obdržela i „jinou podporu než podporu na restrukturalizaci“. Tato podpora je uvedena v tabulce 4.
(379)
Komise připomíná, že vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, nemůže být podnik v obtížích považován za vhodný prostředek k prosazování politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost (bod 20 pokynů). Jakákoli podpora poskytnutá podniku v obtížích během období restrukturalizace (pokud se na ni nevztahuje nařízení udělující výjimku) musí být oznámena jako podpora na restrukturalizaci (bod 69 pokynů).
(380)
Polsko nepředložilo žádné důkazy, že se na podporu uvedenou v tabulce 4 vztahuje nařízení udělující výjimku.
(381)
Komise dospěla k závěru, že se rozhodnutí vztahuje rovněž na tato opatření a že tato opatření představují protiprávní podporu na restrukturalizaci, která není slučitelná se společným trhem.
IV. ZÁVĚR
(382)
Komise uvádí, že Polsko poskytlo protiprávně loděnici v Gdyni státní podporu popsanou v 209. až 232. bodě odůvodnění v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Tato podpora není slučitelná se společným trhem podle žádné z výjimek stanovených ve Smlouvě o ES.
(383)
K obnovení předchozího stavu je nutno podporu navrátit.
V. PROVEDENÍ
(384)
Prvek podpory obsažený v opatřeních ve prospěch loděnice v Gdyni uvedených v 209. až 158. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí je nutno získat zpět. Obecně je prvek podpory, který je nutno získat zpět, tj. výhoda, kterou obdržel příjemce podpory, roven rozdílu mezi podmínkami, jichž by příjemce mohl dosáhnout na trhu, a podmínkami, za nichž bylo opatření provedeno.
(385)
K výpočtu prvku podpory se jako náhrada tržní sazby používají referenční a diskontní sazby oznámené Komisí, zvláště v případě, kdy se podpora vyplácí v několika splátkách, a k výpočtu části podpory, která vyplývá z režimů dotace úroků (79). V případě podniků v obtížích, jako je loděnice v Gdyni, se Komise domnívá, že by se referenční sazba měla zvýšit nejméně o 400 základních bodů, aby zohledňovala vysoké riziko spojené s transakcí, a o dalších 200 základních bodů kvůli nedostatečnému zajištění či špatnému zajištění poskytnutému příjemcem. Jak je objasněno výše, hodnota zajištění, které poskytla loděnice, je sporná vzhledem k poměru pasiv a aktiv společnosti. U podniků v obtížích může v případě, že podnik není schopen získat financování na trhu, činit prvek podpory až 100 % nominální hodnoty získaných finančních prostředků (80).
(386)
Komise má za to, že v období, v němž loděnice v Gdyni obdržela podporu uvedenou v 209. až 232. bodě odůvodnění, se loděnice nacházela ve vážných finančních potížích (jak je popsáno v 62. až 66. bodě odůvodnění) a nemohla získat žádné financování na trhu. Loděnice měla záporný vlastní kapitál, nadále jí vznikaly ztráty a v posuzovaném období nezískala na trhu prakticky žádné financování. V této situaci by hospodářský subjekt v tržním hospodářství nebyl ochoten poskytnout loděnici žádné finanční prostředky vzhledem k vysokému souvisejícímu riziku. Komise se proto domnívá, že by žádná banka nesouhlasila s půjčkou pro loděnici, a to ani s vysokou úrokovou sazbou, a žádná banka by nesouhlasila s poskytnutím záruky, a to ani výměnou za vysokou prémii.
(387)
Jelikož by se loděnici v Gdyni nepodařilo získat úvěr nebo záruku na trhu, představuje jakýkoli úvěr nebo záruka, které byly v posuzovaném období loděnici poskytnuty, automaticky podporu. Dosud platné záruky musí být tudíž neprodleně ukončeny a úvěry musí být bezodkladně splaceny.
(388)
Splacení případných úvěrů poskytnutých loděnici však nepostačuje k obnovení původní situace, jelikož až do dne splacení bude mít loděnice k dispozici finanční prostředky, které by na trhu normálně nezískala. V zájmu obnovení původní situace by proto měla být vrácena rovněž tato výhoda, jejíž výši lze stanovit pouze přibližně pomocí úrokové sazby pro vysoce rizikové úvěry. Proto pro období ode dne poskytnutí úvěru loděnici do dne, kdy jej loděnice splatí, musí Komise nařídit navrácení rozdílu mezi úrokovou sazbou, kterou skutečně platila loděnice v Gdyni, a úrokovou sazbou, která by byla teoreticky přiměřená pro úvěr představující velmi vysoké riziko. Ke stanovení úrokové sazby za vysoce rizikový úvěr Komise uvádí, že ve sdělení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb je uvedeno, že riziková přirážka může činit až 400 základních bodů nebo více než referenční sazba, „kdyby žádná soukromá banka nesouhlasila s poskytnutím příslušné půjčky“, což platí v tomto případě. Komise v řadě rozhodnutí shledala, že přirážka ve výši 600 základních bodů nad referenční sazbou je přiměřené minimum k zohlednění vysoce rizikové situace (81). Komise usuzuje, že to představuje minimum pro úvěry v daném případě.
(389)
Co se týká záruk, Komise použije stejný přístup: pro období ode dne, k němuž byl poskytnut zaručený úvěr, až do dne ukončení záruky musí Komise nařídit navrácení grantového ekvivalentu podpory obsaženého v záruce.
(390)
Jak je objasněno ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (82), Komise se domnívá, že grantový ekvivalent podpory je roven úrokové dotaci dosažené díky záruce (pokud se záruka vztahuje na úvěr poskytnutý s nižší než tržní úrokovou sazbou) nebo rizikovému faktoru u zaručené částky po odečtení prémií uhrazených za záruku.
(391)
Pokud by nebylo možno vypočítat prvek podpory pomocí těchto pravidel, bude Komise považovat za vhodné vypočítat rozdíl mezi záruční prémií, která by byla účtována na trhu, a prémií hrazenou příjemcem. Komise se domnívá, že rozdíl vypočítaný tímto způsobem představuje prvek podpory obsažený v záruce. Komise zastává názor, že jako referenční prémie pro výše uvedený výpočet by mohly sloužit prémie účtované v rámci režimu neobsahujícího státní podporu, na jehož základě vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje svůj program pojištění vývozních úvěrů se zárukami státní pokladny a který Komise schválila v rozhodnutí ze dne 18. července 2007. Tyto prémie je opět nutno navýšit nejméně o 400 základních bodů k zohlednění skutečnosti, že loděnice nebyla způsobilá k obdržení záruk na základě tohoto režimu. Poskytnutí záruk loděnici proto znamenalo podstatně vyšší riziko.
(392)
Jak bylo objasněno výše, jelikož loděnice nebyla vzhledem ke své obtížné finanční situaci schopna získat na trhu žádné záruky, musí být existující záruky okamžitě zrušeny s cílem ukončit narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(393)
V případě záruk za zálohové platby Komise uvádí, že zálohové platby se zárukami vývozní úvěrové pojišťovny jsou druhem prodejní smlouvy, nikoli úvěrové smlouvy, a že u zálohových plateb se neúčtují žádné úroky. Komise proto usuzuje, že za účelem výpočtu prvku podpory obdržené příjemcem je nutno provést srovnání mezi prémiemi zaplacenými loděnicí a prémiemi, které by byly normálně účtovány na trhu. Jako referenční poplatky odrážející poplatky účtované na trhu by mohly opět sloužit prémie účtované v rámci režimu neobsahujícího státní podporu, který používá vývozní úvěrová pojišťovna, a tyto referenční poplatky je opět nutno navýšit k zohlednění dodatečného souvisejícího rizika při poskytnutí podpory podniku ve finančních potížích.
(394)
Stejně jako v případě ostatních záruk, které loděnice obdržela, a ze stejných důvodů Komise uvádí, že jakékoli existující záruky vývozní úvěrové pojišťovny musí být okamžitě zrušeny.
(395)
Trvalé nevymáhání dluhů ze strany orgánů veřejné správy rovněž představuje státní podporu a je nutno je vzít v úvahu (83). Toto se podobá revolvingovému úvěru poskytnutému za zvýhodněných podmínek, prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi úroky, které by byly účtovány trhem (u společnosti s obdobným ratingem v podobné finanční a hospodářské situaci a s obdobným zajištěním), a úroky, které účtoval orgán poskytující podporu.
(396)
Vzhledem k přetrvávající obtížné finanční situaci loděnice se Komise domnívá, že by věřitel v tržním hospodářství vymáhal své pohledávky neprodleně po uplynutí jejich splatnosti. Skutečnost, že polské orgány nepřijaly bezodkladně opatření k vymáhání pohledávek, představovala udělení podpory, a tudíž datum splatnosti závazku, který nebyl splacen, bude datem, k němuž byla podpora poskytnuta. Prvek podpory se rovná rozdílu mezi úroky, které by byly účtovány na trhu (u společnosti s obdobným ratingem v podobné finanční a hospodářské situaci a s obdobným zajištěním), a úroky, které účtoval orgán poskytující podporu.
(397)
Jelikož by hospodářský subjekt v tržním hospodářství požadoval okamžité splacení dluhů loděnicí, je nutno splatit nejen prvek podpory vyplývající z nedostatečných úroků, nýbrž neprodleně musí být uhrazeny rovněž nahromaděné pohledávky.
(398)
Jakékoliv zrušení dluhu se rovná nevratnému grantu, a celá část dluhu, která byla odepsána, proto představuje podporu.
(399)
Podle zákona ze dne 30. října 2002 jsou veřejné pohledávky restrukturované podle kapitoly 5a převedeny na Operatora, společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu, společně se složkami aktiv, které by měly mít hodnotu nejméně 25 % restrukturovaných závazků. Operator posléze tato aktiva prodá a takto získaný výnos použije k splacení části veřejných pohledávek. Zbytek těchto pohledávek je poté příslušnými orgány odepsán. Komise se proto domnívá, že se prvek státní podpory obsažený v této transakci rovná hodnotě veřejných pohledávek převedených na Operatora po odečtení skutečné hodnoty převedených aktiv. Podle zákona ze dne 30. října 2002 by to znamenalo, že se prvek podpory rovná nejvýše 75 % převedených pohledávek. Pokud je však hodnota aktiv vyšší nebo nižší než 25 %, jak vyžaduje zákon, je nutno prvek podpory odpovídajícím způsobem vypočítat.
(400)
Komise poznamenává, že vklady kapitálu ze strany státu nebo subjektů ovládaných státem, jako je Agentura pro rozvoj průmyslu a KPS, do podniků v obtížích, u nichž nelze očekávat žádnou návratnost, je nutno považovat za nevratné granty (84). K odstranění narušení hospodářské soutěže způsobeného kapitálovým vkladem musí loděnice vrátit celou výši vloženého kapitálu.
(401)
V dopise ze dne 3. listopadu 2008 se Polsko zavázalo provést toto rozhodnutí odprodejem aktiv loděnice za tržní cenu prostřednictvím otevřeného, transparentního, bezpodmínečného a nediskriminačního nabídkového řízení (uskutečněného v souladu se zvláštními podmínkami poprvé stanovenými v dopise Komise ze dne 27. října 2008) a následnou likvidací loděnice v Gdyni. Veškeré pohledávky vyplývající z tohoto rozhodnutí musí Polsko neprodleně zaregistrovat v řízení o likvidaci loděnice v Gdyni. Dopisem ze dne 6. listopadu 2008 Komise Polsko informovala, že budou-li splněny tyto podmínky, nebude prodej aktiv zahrnovat novou podporu pro kupujícího (kupující) a aktiva je možno převést na kupujícího (kupující) bez jakéhokoliv závazku týkajícího se splacení protiprávní a neslučitelné podpory poskytnuté loděnici v minulosti v souladu s požadavkem, aby neexistovala žádná hospodářská kontinuita mezi příjemci podpory a činností kupujících (85). Komise bude podrobně sledovat, zda jsou splněny podmínky stanovené v dopise Komise ze dne 27. října 2008, jež polské orgány přijaly, s cílem posoudit, zda je toto rozhodnutí prováděno správně.
(402)
Tyto podmínky, k nimž se Polsko výslovně zavázalo, jsou následující.
(403)
Aktiva (bez závazků) budou zprivatizována prostřednictvím otevřeného, transparentního, nediskriminačního a bezpodmínečného nabídkového řízení. Loděnice v Gdyni s případnými zbývajícími aktivy a pasivy bude zlikvidována.
(404)
Aktiva musí být prodána za tržní cenu (uchazeči s nejvyšší nabídkou). Části aktiv musí být nabídnuty k prodeji samostatně nebo ve velkém počtu malých balíků s cílem maximalizovat výnosy z prodeje. Tyto balíky nesmí sestávat z organizovaných částí podniku nebo podnikatelské činnosti. Toto vymezení balíků však nemá případným kupujícím bránit v tom, aby předložili společnou nabídku týkající se několika aktiv/balíků.
(405)
Nabídkové řízení nesmí být diskriminační, to znamená, že musí zajistit, aby byl prodej otevřen všem kategoriím případných kupců bez jakéhokoliv rozlišování s ohledem na účel jejich investice.
(406)
Nabídkové řízení nesmí být spojeno s žádnými podmínkami (např. zachování zaměstnanosti nebo činnosti či převzetí stávajících smluv). (Jediným kritériem pro výběr úspěšné nabídky by měla být maximalizace výnosů ve prospěch věřitelů loděnice.)
(407)
U věřitelů loděnice, veřejných a soukromých, včetně zákazníků loděnice, by mělo být zachováno stejné pořadí a práva, co se týká výnosu z prodeje aktiv, jaká by měli v úpadkovém řízení.
(408)
V rámci prodeje nesmí být udělena žádná nová podpora, ať už ve formě odpisu, státem financovaného splacení veřejných pohledávek nebo pohledávek soukromých věřitelů, kapitálových vkladů, úvěrů, záruk či jiných opatření. Z aktiv v rámci likvidace je nutno vymáhat zpět jakékoli nové veřejné závazky nahromaděné během období nezbytně nutného k dokončení prodeje.
(409)
Prodej musí provést nezávislý správce, který má práva a povinnosti podobné právům a povinnostem správce majetkové podstaty. Je nutno vytvořit strukturu, která věřitelům umožní dohlížet účinně na prodej a zajistit, aby se uskutečnil za tržních podmínek, a na zachování jejich pořadí a práv s ohledem na výnosy z prodeje. Polsko a Komise společně jmenují kontrolního správce, jehož zvláštním úkolem je napomáhat Komisi při ověřování, zda se proces prodeje a navrácení podpory uskutečňuje v plném souladu s výše uvedenými požadavky. Za tímto účelem bude kontrolní správce předkládat Komisi pravidelné podrobné zprávy o každé fázi řízení.
(410)
Polsko uvedlo, že k provedení tohoto rozhodnutí je nutno přijmout legislativní opatření. Komise uznává, že je proto odůvodněné delší období provádění, než je stanoveno obvykle, rovněž vzhledem k počtu jednotlivých opatření státní podpory, jichž se toto rozhodnutí týká, a jejich různým formám a době trvání. Komise proto Polsko žádá, aby toto rozhodnutí provedlo do sedmi měsíců ode dne jeho obdržení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, kterou Polsko poskytlo protiprávně loděnici v Gdyni v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, je neslučitelná se společným trhem.
Případné záruky za zálohové platby, které Polsko udělilo loděnici v Gdyni v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES ode dne 1. července 2007 do dne tohoto rozhodnutí, jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 2
Co se týká úvěrů získaných od různých veřejných subjektů, jak bylo popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou, kterou skutečně uhradila loděnice v Gdyni, a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat úvěr na trhu, a to za období mezi poskytnutím úvěru a jeho splacením. Pokud některý z úvěrů nebyl v době tohoto rozhodnutí dosud splacen, musí být splacen bezodkladně.
Článek 3
S ohledem na záruky získané od státní pokladny, které jsou popsány v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou skutečně hrazenou loděnicí v Gdyni za úvěry zajištěné státní zárukou a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat úvěr na trhu, a to za období mezi udělením záruky a vypršením její platnosti, rovnající se zaručené částce vynásobené rizikovým faktorem (pravděpodobnost nesplacení) s odečtením uhrazené záruční prémie nebo rozdílu mezi záruční prémií zaplacenou příjemcem a záruční prémii, za niž by příjemce mohl získat záruku za trhu. Pokud jsou některé z těchto záruk v době vydání tohoto rozhodnutí dosud aktivní, musí být neprodleně ukončeny.
Článek 4
S ohledem na záruky za zálohové platby, které poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi záruční prémií uhrazenou příjemcem a záruční prémií, za niž by příjemce mohl získat záruku na trhu, a to za období mezi udělením záruky a vypršením její platnosti. Pokud jsou některé z těchto záruk v době tohoto rozhodnutí dosud aktivní, musí být neprodleně ukončeny.
Článek 5
Články 3 a 4 se použijí přiměřeně na veškeré záruky za zálohové platby, které Polsko poskytlo v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES loděnici v Gdyni v období od 1. července 2007 do doby tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Pokud jde o nevymáhané závazky vůči různým veřejným subjektům, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou skutečně uhrazenou loděnicí v Gdyni a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat odklad splatnosti závazků od věřitele v tržním hospodářství, a to po dobu mezi udělením podpory a splacením veřejného závazku. Případné dosud nesplacené veřejné závazky musí být splaceny bezodkladně.
Článek 7
Pokud jde o odpisy dluhu vůči veřejným subjektům, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se odepsané částce.
Článek 8
Pokud jde o veřejné pohledávky, které byly restrukturovány podle zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce, ve znění pozdějších předpisů, jež jsou popsány v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se výši veřejných pohledávek převedených na Operatora po odečtení skutečné hodnoty aktiv příjemce, jež byla převedena na Operatora.
Článek 9
Co se týká kapitálových vkladů různých veřejných subjektů, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se plné výši vloženého kapitálu.
Článek 10
Pokud jde o přímé granty popsané v tabulce 4, v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se plné výši grantů.
Článek 11
1. Polsko zajistí navrácení podpory příjemcem, jak je stanoveno v předchozích článcích. Podpora je navrácena v souladu s pokyny uvedenými v 384. až 401. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
2. Částka, která má být navrácena, podléhá úrokům ode dne, kdy byla loděnici v Gdyni k dispozici, až do dne, kdy byla získána zpět.
3. Úroky se vypočtou na základě složené úrokové míry v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (86) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (87), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Polsko zruší veškeré nevyplacené platby podpory uvedené v článku 1 s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 12
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Polsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě sedmi měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 13
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Polsko Komisi tyto informace:
a)
celková částka (jistina a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit;
d)
důkazy, že byly ukončeny všechny záruky za zálohové platby.
2. Polsko bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného vrácení podpory uvedené v článku 1. Na vyžádání Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Polsko poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Toto rozhodnutí je určeno Polsku.
V Bruselu dne 6. listopadu 2008.
BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE
van 6 november 2008
Betreffende staatssteun C 17/05 (ex N 194/05 en PL 34/04) die door Polen is toegekend ten gunste van Stocznia Gdynia
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2008) 6771)
(Slechts de tekst in de Poolse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2010/47/EG)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 88, lid 2, eerste alinea,
Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name op artikel 62, lid 1, onder a),
Na de belanghebbenden overeenkomstig de genoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen (1) te maken en gezien deze opmerkingen,
Overwegende hetgeen volgt:
I. PROCEDURE
(1)
Op grond van het bepaalde in punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag, waarin de procedure betreffende het overgangsmechanisme is geregeld, heeft Polen bij brief van 29 april 2004 herstructureringsmaatregelen aangemeld ten gunste van de scheepswerf Stocznia Gdynia S.A. (hierna: „Stocznia Gdynia”). De zaak is geregistreerd onder nummer PL 34/2004.
(2)
Bij brief van 19 mei 2004 heeft de Commissie Polen verzocht om bepaalde ontbrekende documenten te overleggen. Deze zijn op 16 juni 2004 verstrekt. Bij brieven van 30 juli 2004, 8 oktober 2004, 23 november 2004 en 4 maart 2005 heeft de Commissie om nadere informatie verzocht. Polen heeft hierop gereageerd bij brieven van 3 september 2004 (geregistreerd op 7 september 2004), 10 november 2004 (geregistreerd op 15 november 2004), 17 februari 2005 (geregistreerd op 21 februari 2005), 30 maart 2005 (geregistreerd op 1 april 2005) en 18 april 2005 (geregistreerd op 20 april 2005). Bij brief van 22 april 2005 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen ermee ingestemd dat de Commissie de aanmelding van zaak PL 34/2004 van 29 april 2004 behandelt als een aanmelding als bedoeld in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag aangaande maatregelen die als nieuwe steun aangemerkt dienen te worden. Deze zaak is vervolgens geregistreerd onder het nieuwe nummer N 194/05.
(3)
Op 1 juni 2005 heeft de Commissie besloten om een formele onderzoeksprocedure in te leiden als bedoeld in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag. De Commissie heeft dit besluit in het Publicatieblad (2) bekendgemaakt en heeft de Poolse autoriteiten en de belanghebbenden uitgenodigd om opmerkingen over de betrokken steun te maken.
(4)
Na uitstel te hebben verkregen voor het indienen van opmerkingen (bij brief van 9 augustus 2005), heeft Polen uiteindelijk bij brief van 2 september 2005 (geregistreerd op 5 september 2005) zijn opmerkingen over het besluit ingediend. Daarbij heeft Polen ook een bijgewerkt herstructureringsplan voor Stocznia Gdynia d.d. 4 maart 2004 aan de Commissie overgelegd (hierna: „het herstructureringsplan van 2004”).
(5)
Bij brief van 3 november 2005 (geregistreerd op 7 november 2005) heeft Polen nog aanvullende opmerkingen ingediend.
(6)
Stocznia Gdynia zelf heeft bij brief van 10 oktober 2005 (geregistreerd op 14 oktober 2005) opmerkingen ingediend. Voorts zijn opmerkingen ingediend door Ray Car Carriers (bij brief van 7 oktober 2005, geregistreerd op 10 oktober 2005), door de Permanente Vertegenwoordiging van Denemarken bij de Europese Unie (bij brief van 7 oktober 2005, geregistreerd op 11 oktober 2005), door de Deense vereniging van scheepsbouwers Danish Maritime (bij brief van 7 oktober 2005, geregistreerd op diezelfde dag), door de vakbond Solidarność (bij brief van 7 oktober 2005, geregistreerd op 10 oktober 2005) en door de Poolse vereniging van scheepsbouwers (bij brief van 10 oktober 2005, geregistreerd op 11 oktober 2005).
(7)
De Commissie heeft deze opmerkingen bij brieven van 26 oktober 2005 en 12 december 2005 aan Polen doorgestuurd (3). Polen heeft bij brief van 16 januari 2006 (geregistreerd op 18 januari 2006) gereageerd op de opmerkingen van Stocznia Gdynia, maar heeft niet gereageerd op de opmerkingen ingediend door de andere externe belanghebbenden.
(8)
De Commissie heeft een externe adviseur ingeschakeld voor de evaluatie van het herstructureringsplan van 2004. Die adviseur heeft zijn rapport in december 2005 aan de Commissie overgelegd.
(9)
Bij brief van 13 januari 2006 heeft de Commissie Polen verzocht om verslag te doen van de meest recente ontwikkelingen die zich ten aanzien van de herstructureringsstrategie betreffende Stocznia Gdynia hebben voorgedaan. Polen heeft daarop gereageerd bij brief van 20 februari 2006 (geregistreerd op 21 februari 2006), waarna op 22 februari 2006 een bijeenkomst heeft plaatsgevonden tussen vertegenwoordigers van de Commissie, de Poolse autoriteiten en Stocznia Gdynia. Polen heeft aangegeven dat het herstructureringsplan van 2004 verouderd was en dat er inmiddels een nieuwe strategie was opgesteld voor de herstructurering van de Stocznia Gdynia-groep, waarbij onder meer werd voorzien in een verzelfstandiging van Stocznia Gdańsk en een (gedeeltelijke) privatisering van Stocznia Gdynia. Polen kondigde tevens aan dat er vóór 30 juni 2006 een gewijzigd herstructureringsplan bij de Commissie zou worden ingediend en dat er op korte termijn zou worden begonnen met de privatisering van Stocznia Gdynia.
(10)
In aansluiting op bovengenoemde bijeenkomst heeft de Commissie op 8 maart 2006 een brief aan Polen gericht waarop door Polen bij brief van 13 maart 2006 (geregistreerd op diezelfde dag) is gereageerd met de indiening van een tijdschema voor de voorgenomen privatisering. Bij brief van 29 maart 2006 (geregistreerd op 30 maart 2006) heeft Polen nadere informatie verstrekt over de privatisering. De Commissie heeft bij brief van 30 maart 2006 nog om aanvullende inlichtingen verzocht, waarop Polen heeft gereageerd bij brief van 19 april 2006 (geregistreerd op 20 april 2006).
(11)
Bij brief van 6 april 2006 (geregistreerd op 10 april 2006) heeft Polen een eerste ontwerpversie overgelegd van het document getiteld Een strategie voor de scheepsbouwsector (maritieme scheepsbouwwerven) in Polen 2006-2010. De Commissie heeft daarover opmerkingen gemaakt bij brief van 12 april 2006. Het document is op 31 augustus 2006 definitief door het Poolse kabinet goedgekeurd en bij brief van 1 september 2006 (geregistreerd op diezelfde dag) aan de Commissie toegezonden.
(12)
In een e-mail van 15 mei 2006 heeft Stocznia Gdynia het informatiememorandum inzake Stocznia Gdynia van mei 2006 bij de Commissie ingediend. Dit memorandum stond per 10 mei 2006 ter beschikking van potentiële investeerders.
(13)
Bij brief van 26 mei 2006 (geregistreerd op 30 mei 2006) heeft Polen nadere informatie over de voortgang van de privatisering verstrekt, waaronder een lijst met vennootschappen die via de privatiseringsadviseur van Polen een aanbod hadden ontvangen om te participeren in de nieuwe kapitaalverhoging die op 19 april 2006 door de algemene vergadering van Stocznia Gdynia was goedgekeurd. Bij brief van 13 juli 2006 (geregistreerd op 17 juli 2006) heeft Polen nieuwe informatie verstrekt over de voortgang van de privatisering, waarbij het meedeelde dat door twee vennootschappen een voorlopig aanbod is gedaan om op het nieuwe aandelenkapitaal in te schrijven. Tevens was er een door de privatiseringsadviseur gemaakte vergelijkende analyse van de twee voorstellen bijgevoegd.
(14)
Op 9 juni 2006 heeft Stocznia Gdynia een initieel voorstel voor wijzigingen op het herstructureringsplan aan de Commissie overgelegd. Medewerkers van de Commissie hebben vervolgens op 13 juni 2006 een bezoek gebracht aan de scheepswerf en hun eerste bevindingen over het gewijzigde herstructureringsplan op papier gezet. De externe adviseur van de Commissie heeft in een verslag d.d. juli 2006 ook opmerkingen gemaakt. Tot slot heeft de Commissie bij brief van 17 juli 2006 gewezen op de tekortkomingen in de voorgestelde wijzigingen op het herstructureringsplan.
(15)
Tussen vertegenwoordigers van de Commissie en de Poolse autoriteiten hebben verschillende bijeenkomsten over de privatisering en de opstelling van het gewijzigde herstructureringsplan plaatsgevonden: in Brussel op 31 januari, 22 februari en 10 mei 2006 en op de scheepswerf van Gdynia op 13 juni 2006.
(16)
Polen heeft bij brief van 31 augustus 2006 (geregistreerd op 1 september 2006) gereageerd op de brief van de Commissie van 17 juli 2006.
(17)
Polen heeft daarin melding gemaakt van wijzigingen op het Herstructureringsplan Stocznia Gdynia S.A. van 3 september 2006 (hierna: „het herstructureringsplan van 2006”) en van nieuwe staatssteun die ten gunste van Stocznia Gdynia is toegekend na het besluit van de Commissie om een formele onderzoeksprocedure in te leiden.
(18)
Polen heeft voorts bij brief van 12 september 2006 (geregistreerd op 13 september 2006) nadere informatie verschaft over de herstructurering van de Stocznia Gdynia-groep, waarbij met name is aangegeven dat het vermogen van Stocznia Gdańsk was afgescheiden van de groep.
(19)
Nadere informatie over de privatisering van Stocznia Gdynia is verstrekt bij brief van 26 september 2006 (geregistreerd op 27 september 2006).
(20)
Polen heeft vervolgens bij brief van 21 november 2006 (geregistreerd op 27 november 2006) aangemeld dat er nieuwe staatssteun is toegekend aan Stocznia Gdynia.
(21)
Op 7 december 2006 heeft er een ontmoeting plaatsgevonden tussen Europees Commissaris Neelie Kroes en de Poolse minister van Economische Zaken Piotr Woźniak. Door de Poolse minister is aangegeven dat Polen alles in het werk wilde stellen om de privatisering van Stocznia Gdynia opnieuw in gang te zetten op basis van een open en transparante biedingsprocedure die in juni 2007 afgerond zou moeten zijn. Polen heeft deze verklaring bij brief van 27 december 2006 (geregistreerd op 4 januari 2007) bevestigd waarbij verwezen werd naar het besluit van het Poolse kabinet van 19 december 2006 waarin een document is aangenomen met als titel Informatie over de stand van zaken in de scheepsbouwsector. Polen heeft de Commissie verzocht om de besprekingen te openen met betrekking tot mogelijke compenserende maatregelen.
(22)
Medewerkers van de Commissie hebben op 19 december 2006 samen met de externe adviseur een bezoek aan de scheepswerf gebracht om de feiten vast te stellen en de benodigde gegevens te verzamelen om die compenserende maatregelen te evalueren. De externe adviseur heeft op 16 januari 2007 zijn rapport overgelegd met een evaluatie van de huidige capaciteit van de werf.
(23)
Bij brief van 29 januari 2007 heeft de Commissie gereageerd op bovengenoemde brief van 27 december 2006 en Polen onder meer verzocht om uiterlijk eind februari 2007 een voorstel in te dienen voor compenserende maatregelen voor Stocznia Gdynia.
(24)
Bij brief van 28 februari 2007 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen een nadere toelichting gegeven op de privatisering van Stocznia Gdynia en een voorstel gedaan voor compenserende maatregelen.
(25)
Tegen die achtergrond heeft er op 15 maart 2007 een technische bijeenkomst plaatsgevonden tussen medewerkers van de Commissie, de Poolse autoriteiten en vertegenwoordigers van de werf, waarbij de aandacht met name is uitgegaan naar de compenserende maatregelen, maar ook de voortgang van de privatisering is besproken. De Commissie en de Poolse autoriteiten zijn overeengekomen dat de Commissie de technische kwesties rechtstreeks met Stocznia Gdynia zou bespreken teneinde alle informatie te kunnen verzamelen met het oog op een evaluatie van het Poolse voorstel voor compenserende maatregelen. Stocznia Gdynia heeft op 12 maart 2007 (geregistreerd op 27 april 2007) per e-mail de eerste gegevens verstrekt over de capaciteit van de scheepswerf.
(26)
Bij brieven van 29 maart 2007, 27 april 2007 en 25 mei 2007 heeft de Commissie om nadere informatie verzocht, waarop Stocznia Gdynia bij brieven van 20 april 2007 (geregistreerd op 23 april 2007), 9 mei 2007 (geregistreerd op 10 mei 2007) en 30 mei 2007 (geregistreerd op 31 mei 2007) heeft geantwoord. Voorts heeft Stocznia Gdynia op een bijeenkomst d.d. 6 juni 2007 met medewerkers van de Commissie en daarna bij brief van 18 juni 2007 (geregistreerd op 21 juni 2007) aanvullende informatie verschaft. Door de Commissie zijn op 20 juni 2007 per e-mail aanvullende vragen gesteld welke door Stocznia Gdynia zijn beantwoord bij brief van 25 juni 2007 (geregistreerd op diezelfde dag).
(27)
Bij brief van 31 juli 2007 heeft de Commissie Polen geïnformeerd dat uit een voorlopige analyse van de Poolse voorstellen voor compenserende maatregelen voor Stocznia Gdynia blijkt dat die maatregelen onder bepaalde voorwaarden aanvaardbaar zijn. Polen heeft bij brief van 24 augustus 2007 (geregistreerd op 27 augustus 2007) opmerkingen gemaakt over de voorwaarden die zouden gelden voor de uitvoering van de compenserende maatregelen voor Stocznia Gdynia. De Commissie heeft de kwestie van de compenserende maatregelen afgesloten bij brief van 3 oktober 2007.
(28)
In een telefoongesprek van 24 mei 2007 hebben de Poolse autoriteiten de Commissie in kennis gesteld van het voornemen van Polen om de privatisering van Stocznia Gdynia opnieuw in gang te zetten via een openbare biedingsprocedure. De Commissie heeft daarop bij brief van 29 mei 2007 verzocht om uitgebreide informatie over de laatste stand van zaken betreffende de privatisering, waarbij zij opnieuw refereerde aan het verzoek zoals neergelegd in haar brief van 6 juni 2007. Polen heeft daarop gereageerd bij brief van 22 juni 2007 (geregistreerd op 25 juni 2007) en heeft vervolgens, in antwoord op wederom een verzoek om informatie d.d. 28 juni 2007, de verzochte informatie verstrekt bij brief van 11 juli 2007 (geregistreerd op diezelfde dag). In die brief heeft Polen de Commissie tevens voorzien van het informatiememorandum inzake Stocznia Gdynia van 4 juli 2007 (hierna: „het informatiememorandum”). Bij brief van 31 juli 2007 heeft de Commissie aangegeven dat de privatisering geen verder uitstel duldde.
(29)
De Commissie heeft bij brief van 30 juli 2007 een reactie gegeven op het informatiememorandum. Polen heeft daarop gereageerd bij brief van 21 augustus 2007 (geregistreerd op 27 augustus 2007).Bij brief van 29 augustus 2007 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen een ontwerpdocument van diezelfde datum met als titel Aanvullende toelichting op het informatiememorandum inzake Stocznia Gdynia gepresenteerd dat was bedoeld als bijlage bij het informatiememorandum van 4 juli 2007 (hierna: „de bijlage bij het informatiememorandum”). Door de Commissie zijn bij brief van 4 september 2007 opmerkingen over de bijlage bij het informatiememorandum gemaakt, waarop Polen bij brief van 7 september 2007 heeft gereageerd met de presentatie van een gewijzigde versie van de bijlage bij het informatiememorandum. De Commissie heeft nog een aantal slotopmerkingen gemaakt bij brief van 14 september 2007.
(30)
Polen heeft de Commissie bij brieven van 7 september 2007 (geregistreerd op diezelfde dag), 23 oktober 2007 (geregistreerd op 24 oktober 2007) en 25 oktober 2007 (geregistreerd op diezelfde dag) op de hoogte gebracht van de laatste ontwikkelingen omtrent de privatisering.
(31)
In antwoord op een brief van de Commissie d.d. 30 november 2007 heeft Polen bij brieven van 13, 19 en 21 december 2007 (respectievelijk geregistreerd op 14, 20 en 21 december 2007) aanvullende informatie verschaft over de privatisering. In de laatst gedateerde brief meldde Polen dat het van drie partijen een bindend bod op de aandelen Stocznia Gdynia had ontvangen. De desbetreffende biedingen zijn bij brief van 8 februari 2008 (geregistreerd op 11 februari 2008) aan de Commissie overgelegd.
(32)
Op 10 januari 2008 heeft in Brussel een bijeenkomst plaatsgevonden tussen medewerkers van de Commissie en de Poolse autoriteiten. De resultaten van de besprekingen zijn door de Commissie bevestigd in haar brieven van 17 en 30 januari 2008.
(33)
Bij brief van 30 januari 2008 heeft Polen de Commissie ervan in kennis gesteld dat twee gegadigden waren uitgenodigd om in onderhandeling te treden met het Poolse ministerie van Financiën. Bij brief van 14 februari 2008 (geregistreerd op 19 februari 2008) heeft Polen aangekondigd dat de privatisering van Stocznia Gdynia tegen de zomer van 2008 zou zijn afgerond. De Commissie heeft daarop gereageerd bij brief van 28 februari 2008.
(34)
Bij brief van 29 februari 2008 (geregistreerd op 3 maart 2008) legde Polen een eerste ontwerp over van een nieuw herstructureringsplan dat was opgesteld door een van de gegadigde kopers, te weten Amber Sp. z o.o. Deze onderneming kreeg op 20 maart 2008 tijdelijk een exclusief onderhandelingsrecht en heeft op 9 april 2008 per e-mail (geregistreerd op 24 april 2008) een bijgewerkte versie verschaft van het nieuwe herstructureringsplan. Deze bieder heeft aanvullende informatie verschaft middels een document getiteld Belangrijkste herstructureringsrichtsnoeren, dat werd gepresenteerd op een op 10 april 2008 gehouden bijeenkomst (geregistreerd op 18 april 2008). De informatie afkomstig van de tweede bieder is later, bij brief van 7 april 2008 (geregistreerd op 18 april 2008), overgelegd nadat op 18 maart 2008 een herinnering was gestuurd.
(35)
Polen heeft informatie over de voortgang van de onderhandelingen met Amber Sp. z o.o. als exclusieve bieder verschaft bij brieven van 28 maart 2008 (geregistreerd op diezelfde dag), 7 april 2008 (geregistreerd op 18 april 2008), 23 april 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) en 25 april 2008 (geregistreerd op diezelfde dag). Op 10 april 2008 heeft in Warschau een bijeenkomst plaatsgevonden tussen medewerkers van de Commissie, Stocznia Gdynia, Amber Sp. z o.o. en de Poolse autoriteiten. Het verslag van die bijeenkomst is door Polen bij brief van 7 mei 2008 (geregistreerd op 13 mei 2008) aan de Commissie overgelegd.
(36)
Bij brieven van 21 april 2008 en 30 april 2008 heeft de Commissie opmerkingen over de voortgang van het privatiseringsproces gemaakt.
(37)
Bij brief van 12 mei 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen aan de Commissie bekend gemaakt dat Amber Sp. z o.o. zich uit het privatiseringsproces had teruggetrokken. Tot slot hebben de Poolse autoriteiten de Commissie bij brief van 26 mei 2008 (geregistreerd op 27 mei 2008) meegedeeld dat de minister van Financiën op 15 mei 2008 heeft besloten tot stopzetting van de privatiseringsronde in het kader van de openbare uitnodiging tot het voeren van onderhandelingen met bieders die tot de in 2007 gestarte procedure waren toegelaten.
(38)
De Poolse autoriteiten hebben de Commissie tevens medegedeeld dat er stappen werden ondernomen om een nieuwe privatiseringsronde te beginnen die zou moeten leiden tot ondertekening van de privatiseringscontracten in november 2008. Vanaf 3 juni 2008 heeft Polen dagelijks aan de Commissie verslag gedaan van de stappen die door de verschillende partijen in de nieuwe privatiseringsronde zijn genomen. Bij brief van 6 juni 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen het informatiememorandum inzake Stocznia Gdynia van 2 juni 2008 (hierna: „het informatiememorandum van 2008”) aan de Commissie overgelegd.
(39)
Op verzoek van de Poolse autoriteiten heeft op 10 juni 2008 een bijeenkomst plaatsgevonden tussen medewerkers van de Commissie, de Poolse autoriteiten en ISD Polska, die bij de Commissie is geïntroduceerd als potentiële koper van Stocznia Gdynia. Een tweede bijeenkomst, ditmaal tussen de Commissie en de Poolse autoriteiten, vond plaats op 13 juni 2008.
(40)
Bij brief van 26 juni 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen een ontwerpherstructureringsplan voor Stocznia Gdynia en Stocznia Gdańsk ingediend, opgesteld door ISD Polska (eigenaar van Stocznia Gdańsk), alsmede een ontwerpherstructureringsplan voor Stocznia Gdynia, dat was opgesteld door de Polish Shipbuilding Company (hierna: „PSC”).
(41)
Bij brief van 4 juli 2008 heeft de Commissie verzocht om een toelichting op bepaalde kwesties verband houdende met het ontwerpherstructureringsplan van ISD Polska. Polen heeft daarop gereageerd bij brieven van 7 en 8 juli 2008 (beide geregistreerd op diezelfde dag). Op 8 juli 2008 heeft een bijeenkomst plaatsgevonden tussen de Poolse autoriteiten, ISD Polska en de Commissie.
(42)
Bij brief van 14 juli 2008 heeft Polen toegezegd de Commissie vóór 12 september 2008 een volledig herstructureringsplan te doen toekomen.
(43)
Op 16 juli 2008 heeft de Commissie haar voorlopige beoordeling en conclusies neergelegd in een ontwerpbeschikking tot beëindiging van de formele onderzoeksprocedure. In die beschikking is geconcludeerd dat de aan Stocznia Gdynia toegekende staatssteun onverenigbaar is met de gemeenschappelijke markt en derhalve dient te worden teruggevorderd. In het licht van de brief van de Poolse autoriteiten d.d. 14 juli 2008 heeft de Commissie echter besloten de definitieve beschikking uit te stellen teneinde te beoordelen of het nieuwe herstructureringsplan, dat vóór 12 september 2008 door de Poolse autoriteiten zou worden ingediend, tot een aanzienlijke verbetering van de situatie zou leiden, zodat het alsnog mogelijk zou zijn om de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt aan te merken.
(44)
Vervolgens heeft Polen de Commissie wekelijks over de voortgang van de privatisering geïnformeerd (bij brieven van 28 juli, 4 augustus, 12 augustus, 21 augustus, 25 augustus, 1 september, 8 september, 16 september en 23 september 2008 die allemaal op dezelfde data zijn geregistreerd).
(45)
Bij brief van 18 juli 2008 (geregistreerd op 21 juli 2008) heeft Polen om drie overlegrondes met medewerkers van de Commissie verzocht in verband met het ontwerpherstructureringsplan. Doel was om in de definitieve versie van het plan ook rekening te houden met de opmerkingen van de medewerkers van de Commissie. Bij brief van 31 juli 2008 heeft de Commissie haar goedkeuring aan het overlegschema gehecht.
(46)
De eerste informele bijeenkomst tussen de Poolse autoriteiten en Commissie heeft echter pas op 21 augustus 2008 plaatsgevonden. Een tweede bijeenkomst met de Poolse autoriteiten, waar ook ISD Polska aanwezig was, vond plaats op 2 september 2008. Polen heeft op 28 augustus 2008 op informele basis het ontwerpherstructureringsplan van ISD Polska overgelegd, en vervolgens op 8 september 2008 een gewijzigde versie van dat plan ingediend.
(47)
Bij brief van 12 september 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) heeft Polen het definitieve herstructureringsplan van ISD Polska voor Stocznia Gdynia en Stocznia Gdańsk ingediend.
(48)
Bij brief van 16 september 2008 (geregistreerd op 17 september 2008) heeft Polen een ontwerpversie overgelegd van de privatiseringsovereenkomst tussen ISD Polska en het Poolse ministerie van Financiën.
(49)
Op 30 september 2008 is er een bijeenkomst gehouden tussen de Poolse autoriteiten en de Commissie, waarbij ook vertegenwoordigers van ISD Polska aanwezig waren.
(50)
Bij brief van 27 oktober 2008 heeft de Commissie Polen de kadervoorwaarden meegedeeld voor de uitvoering van de onderhavige beschikking. Bij brief van 3 november 2008 (geregistreerd op 4 november 2008) heeft Polen toegezegd deze voorwaarden volledig te zullen eerbiedigen. De Commissie heeft deze toezegging bij brief van 6 november 2008 geaccepteerd.
(51)
Bij brief van 14 juni 2007 heeft de Commissie de Poolse autoriteiten verzocht om informatie te verstrekken over de staatssteun die aan de scheepswerf is toegekend sinds de Poolse toetreding tot de EU op 1 mei 2004. Polen heeft hierop geantwoord bij brief van 11 juli 2007 (geregistreerd op diezelfde dag). De Commissie heeft bij brief van 13 november 2007 om een nadere toelichting gevraagd. Polen heeft hierop gereageerd bij brief van 9 januari 2008 (geregistreerd op diezelfde dag). Polen heeft de Commissie voorts bij brieven van 6 december 2007 (geregistreerd op diezelfde dag), 12 februari 2008 (geregistreerd op 13 februari 2008) en 6 juni 2008 (geregistreerd op diezelfde dag) geïnformeerd over aanvullende steunmaatregelen die in verband met Stocznia Gdynia zijn genomen.
II. BESCHRIJVING VAN DE STAATSSTEUN
1. BEGUNSTIGDE ONDERNEMING
(52)
De begunstigde van de toegekende staatssteun is Stocznia Gdynia, gevestigd in het noorden van Polen in de regio Gdańsk-Gdynia-Sopot.
(53)
De Commissie merkt op dat bedrijven die in deze regio gevestigd zijn, op grond van de staatssteunregels in aanmerking komen voor steun uit hoofde van de Structuurfondsen (in het kader van de convergentiedoelstelling (4) en het Cohesiefonds (5). Bedrijven in deze regio kunnen met name voor steun in aanmerking komen middels het regionale operationele programma op grond van de prioritaire assen voor de ondersteuning van kleine en middelgrote ondernemingen (kmo’s), voor maatregelen voor de overdracht van innovatie en technologie (gericht op het creëren van werkgelegenheid op de lange termijn) en voor de ontwikkeling van de sociale en educatieve infrastructuur (met een nadruk op beroepsopleidingen en „een leven lang leren”). Bedrijven in deze regio kunnen ook voor steun in aanmerking komen op grond van de operationele programma’s voor bedrijfsinnovatie en personeelsbeleid, waarbij laatstgenoemd programma met name gericht is op het bieden van hulp aan ondernemingen en de arbeidsmarkt om in te spelen op veranderende economische omstandigheden, mede door middel van herstructureringsprojecten.
(54)
Stocznia Gdynia houdt zich bezig met het bouwen van schepen, het produceren van scheepsrompen, het bouwen van stalen bruggen en het verlenen van diensten op het gebied van de scheepsbouw en anderszins.
(55)
Tot de belangrijkste aandeelhouders van Stocznia Gdynia (6) behoren het ministerie van Financiën (32 % van de aandelen en daarmee 35 % van de stemrechten), Ray Car Carriers Ltd (16 % resp. 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % resp. 6 %), het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.; 9 % resp. 13 %) en Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % resp. 5 %). Geen van de andere aandeelhouders heeft een belang dat groter is dan 4 %.
(56)
Stocznia Gdynia is de houdstermaatschappij van de Stocznia Gdynia-groep, waaronder twaalf dochterondernemingen vallen. Tot voor kort was ook Stocznia Gdańsk S.A. een van die dochterondernemingen, maar Stocznia Gdynia heeft haar resterende aandelen in Stocznia Gdańsk in oktober 2007 verkocht aan de nieuwe meerderheidsaandeelhouder van Stocznia Gdańsk S.A. Desalniettemin was Stocznia Gdynia in de periode van 1998 tot de herfst van 2006 houder van een meerderheidsbelang in Stocznia Gdańsk S.A. (vroeger genaamd Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) zodat de herstructurering van de twee scheepswerven parallel verliep.
(57)
Op het gebied van de scheepsbouw houdt Stocznia Gdynia zich voornamelijk bezig met de bouw van containerschepen van 1 100 tot 5 000 TEU (Twenty feet Equivalent Unit) en autoschepen voor 2 100 tot 6 000 voertuigen. Andere producten zijn multifunctionele schepen, product- en chemicaliëntankers, bulk carriers en tankers voor vloeibaar aardgas.
(58)
In het segment voor containerschepen tot 3 000 TEU zijn de belangrijkste concurrenten de Europese scheepswerven Aker Ostsee en Volkswerft Stralsund, gevestigd te Duitsland, en de Koreaanse en Chinese scheepswerven. Stocznia Gdynia bouwt de grootste autoschepen ter wereld (uitgedrukt in DWT (Dead Weight Tons)) en is goed voor 11 % van de mondiale orderportefeuille voor deze schepen (7). Er is in de EU geen enkele andere scheepswerf die autoschepen van deze omvang maakt. De enige Europese concurrent in dit segment is de Kroatische scheepswerf Uljanik, terwijl de overige concurrenten zich in Korea en Japan bevinden.
(59)
In de periode 2002-2006 zijn door Stocznia Gdynia 48 schepen gebouwd. In 2004 nam Gdynia de 13e plaats in op de lijst van scheepswerven met de grootste orderportefeuille (uitgedrukt in CGT (Compensated Gross Tons). In 2005 was de werf gedaald naar plaats 21, maar was zij nog steeds de grootste scheepswerf in Europa.
(60)
Op dit moment (april 2008) (8) bevat de orderportefeuille zestien opdrachten, te weten twaalf autoschepen en vier containerschepen met een totaal volume van 581 000 CGT die in 2008 en 2009 opgeleverd dienen te worden.
(61)
Tot de belangrijkste productiefaciliteiten van Stocznia Gdynia behoren ook twee droogdokken, SD I en SD II.
(62)
Het personeelsbestand van Stocznia Gdynia bestond per augustus 2007 uit 4 611 werknemers, waarvan 68 % direct betrokken was bij het productieproces (9). Vergeleken met de situatie per december 2004, toen de scheepswerf nog 6 249 personen in dienst had (10), is het personeelsbestand dus gekrompen met 26 %.
(63)
De Stocznia Gdynia-groep ondervond voor het eerst problemen in 2002. In het herstructureringsplan van 2004 wordt toegelicht dat het vooral externe factoren waren die de problemen hebben veroorzaakt, zoals de concurrentie uit Azië, de duurdere zloty ten opzichte van de dollar, de stijgende staalprijzen en de problemen met het aantrekken van financiering na het faillissement van Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. en het omvallen van een brugkraan op de werf van Gdynia tijdens een hevige storm in 1999. Als onderdeel van de inspanningen om de orderportefeuille te vullen, met name nadat de productiecapaciteit aanzienlijk was vergroot als gevolg van de overname van Stocznia Gdańsk in 1998, is door Stocznia Gdynia een aantal managementbesluiten genomen die niet goed hebben uitgepakt. De scheepswerf heeft ontwerptechnische, technologische, financiële en bedrijfseconomische risico’s genomen (met nieuwe producten, prototypes en de verliesgevende constructie van vaartuigen waarmee de scheepswerf geen ervaring had, zoals kleine bulk carriers, chemicaliëntankers, ro/ro-schepen, gastankers, bulk containerschepen en algemene vrachtschepen). Ook was de mate waarin door Stocznia Gdynia op de productiekosten werd bezuinigd, niet ingrijpend genoeg.
(64)
De problemen zijn zich gedurende de gehele herstructurering blijven voordoen. Volgens het herstructureringsplan van 2006 waren het met name de waardevermeerdering van de zloty ten opzichte van de dollar en een ongeëvenaarde stijging van de staalprijzen, welke stijging niet in de door de werf gesloten contracten tot uitdrukking kwam, die verantwoordelijk waren voor het aanhouden van de problemen. Daarnaast gold dat er niet voldoende financiële middelen beschikbaar waren voor omvangrijke herstructureringsmaatregelen.
(65)
De financiële moeilijkheden van de groep hebben geleid tot achterstanden bij de aflossing van zowel schulden aan de overheid als schulden aan particuliere schuldeisers en tot achterstallige loonbetalingen, materiaaltekorten, stagnaties in de productie, stijgende kosten (arbeidskosten, boetes) en aanzienlijke vertragingen in de nakoming van de contracten.
(66)
De financiële positie van Stocznia Gdynia is aldus geleidelijk steeds meer verslechterd.
Tabel 1
Cijfers Stocznia Gdynia
(x miljoen PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omzet
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Resultaat
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Eigen vermogen
- 288
- 285
- 576
- 928
Bron: Herstructureringsplan van 2006 en het informatiememorandum.
(67)
Voor 2008 en 2009 verwacht de scheepswerf nog meer aanzienlijke verliezen op haar orderportefeuille te moeten boeken (11).
2. BESLUIT OM DE PROCEDURE IN TE LEIDEN OP GROND VAN ARTIKEL 88, LID 2, VAN HET EG-VERDRAG
(68)
In haar besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden heeft de Commissie aangegeven dat een aantal van de bij haar aangemelde maatregelen nieuwe staatssteun vormden als bedoeld in punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag aangezien deze steun was toegekend na de Poolse toetreding tot de EU op 1 mei 2004 dan wel nog niet was toegekend op de datum van het besluit. De Commissie heeft bedoelde maatregelen opgenomen in deel B van de bijlage bij haar besluit.
(69)
De Commissie heeft daarnaast besloten dat een aantal steunmaatregelen (opgenomen in deel A van bijlage I bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden) vóór 1 mei 2004 aan Stocznia Gdynia is toegekend en dat zij daarom na de toetreding niet vallen onder het toepassingsgebied van punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag. Dat betekent dat die maatregelen niet onderzocht zullen worden aan de hand van de procedure zoals neergelegd in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag. De onderhavige beschikking is dan ook niet op die maatregelen van toepassing. Desalniettemin dienen zij wel in aanmerking te worden genomen bij het beoordelen of de maatregelen die na de toetreding zijn genomen, verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.
(70)
Met betrekking tot de maatregelen die opgenomen zijn in deel B van bijlage I bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, heeft de Commissie in hoofdlijnen beargumenteerd dat er voorafgaand aan de toetreding geen juridisch bindend besluit over deze maatregelen was genomen. De Commissie heeft daarbij echter wel onderkend dat er al een aantal voorbereidende stappen waren genomen om een dergelijk besluit te nemen.
(71)
Ten aanzien van de herstructurering van de schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a van de Wet van 30 oktober 2002 betreffende staatssteun aan ondernemingen die van bijzonder belang zijn voor de arbeidsmarkt, zoals gewijzigd, (12) heeft de Commissie weliswaar geconcludeerd dat het besluit tot herstructurering zoals genomen door de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling (het overheidsorgaan dat verantwoordelijk is voor procedures op grond van hoofdstuk 5a) juridisch bindend was, maar dat een dergelijk besluit in de onderhavige zaak in ieder geval niet is genomen vóór de toetreding (13). Het besluit van 19 april 2004 door de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling tot goedkeuring van het herstructureringsplan van 2004 voldeed immers niet aan de formele en materiële vereisten om te kunnen worden beschouwd als een besluit tot herstructurering.
(72)
De toelichting door Polen dat de verschuldigde rente over de schulden aan de overheid in verband met het ondergeschikte karakter ervan automatisch samen met de hoofdsom zou worden afgeschreven zonder dat daarvoor een apart besluit nodig was, is door de Commissie geaccepteerd.
(73)
De Commissie heeft geen aanwijzingen gevonden voor het bestaan van juridisch bindende besluiten die ten grondslag zouden liggen aan een reeks verleende steunmaatregelen, waaronder productiegaranties en een kapitaalinjectie, een uitgifte van obligaties en een omzetting van schulden in eigen vermogen, welke maatregelen als maatregelen 28-34 zijn opgenomen in deel B van bijlage I bij het besluit om een formele onderzoeksprocedure in te leiden. De Commissie is in haar besluit met name nader ingegaan op het Poolse hoofdargument dat die maatregelen reeds waren opgenomen in het herstructureringsplan van 2004 voor Stocznia Gdynia, dat was goedgekeurd door de raad van commissarissen van de scheepswerf, waarbij de commissarissen namens het ministerie van Financiën hun stem uitbrachten vóór het plan en zij de bevoegde autoriteiten er aldus toe hebben verplicht de betrokken maatregelen uit te voeren.
(74)
De Commissie heeft daarbij primair het standpunt ingenomen dat de raad van commissarissen niet bevoegd was om een besluit te nemen met financiële gevolgen voor de aandeelhouders, aangezien de aandeelhouders daartoe niet de nodige stappen hadden genomen. De Commissie stelde voorts dat het, zelfs wanneer zou worden aangenomen dat de raad van commissarissen wel bevoegd was geweest dergelijke beslissingen namens en voor rekening van de aandeelhouders te nemen, nochtans onduidelijk was of een dergelijk besluit een positieve verplichting aan het ministerie van Financiën kon opleggen om de staatssteun te verlenen, nu handelingen door de staat in zijn hoedanigheid als marktpartij in het algemeen niet gelijk kunnen worden gesteld met handelingen die door de staat worden verricht ter vervulling van openbare taken.
(75)
Ten aanzien van maatregel 32 in deel B van bijlage I bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden (de kapitaalinjectie van 40 miljoen PLN), heeft de Commissie haar twijfels geuit omtrent de vraag of het besluit ingevolge waarvan het ministerie van Financiën gehouden was om vóór de Poolse toetreding tot de EU een kapitaalinjectie door te voeren wel rechtsgeldig was aangezien niet was voldaan aan de eis om kapitaalverhogingen binnen zes maanden te registreren bij de bevoegde rechter.
(76)
In het licht van de constatering dat een aantal steunmaatregelen ten behoeve van Stocznia Gdynia feitelijk nieuwe staatssteun vormden, betwijfelde de Commissie of aan ook maar één van de voorwaarden waaronder steun als herstructureringsteun kan worden goedgekeurd, was voldaan.
3. OPMERKINGEN VAN DE BELANGHEBBENDEN
a) Opmerkingen van Stocznia Gdynia
(77)
Door de begunstigde zijn op twee terreinen argumenten naar voren gebracht: argumenten betreffende de bevoegdheid van de Commissie ter zake van de maatregelen genoemd in deel B in bijlage I bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, en argumenten in antwoord op de twijfels die de Commissie heeft geuit omtrent de verenigbaarheid van de verleende steun met de gemeenschappelijke markt, althans voor zover die steun geacht werd nieuwe steun te zijn.
(78)
Ten aanzien van de herstructurering van de schulden aan de overheid op grond van de procedure van hoofdstuk 5a is door de begunstigde aangevoerd dat de steunverlening als zodanig in feite een herstructureringsbesluit was van de zijde van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling. Daarbij is gesteld - zoals Polen ook in de beginfase van het onderzoek heeft aangegeven - dat het desbetreffende besluit door de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling is genomen vóór de datum van toetreding, namelijk op 19 april 2004.
(79)
De begunstigde heeft in dit kader betoogd dat de toekenning van de staatssteun tot stand is gekomen door de instemming van alle individuele publiekrechtelijke schuldeisers met de herstructurering krachtens hoofdstuk 5a, welke instemming vóór de toetreding is gegeven (14).
(80)
In tegenstelling tot hetgeen door Polen in de beginfase van het onderzoek is verklaard, is er volgens de begunstigde na 30 juni 2003 geen verdere vertragingsrente opgebouwd over de schulden aan de overheid die krachtens hoofdstuk 5a geherstructureerd zouden worden.
(81)
Voorts is door de begunstigde betoogd dat het precieze risico van de staat ten aanzien van maatregel 32 (kapitaalinjectie) reeds vóór de toetreding bekend was, zodat de verleende steun kan worden beschouwd als zijnde toegekend voor het tijdstip van de Poolse toetreding tot de EU.
(82)
De begunstigde heeft daarnaast ook gereageerd op andere aspecten van het besluit van de Commissie. Met name is door de begunstigde toegelicht dat de productiegaranties door het Poolse Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten geen staatssteun vormen, aangezien het door dit agentschap gehanteerde garantiestelsel zelffinancierend is waarbij de ontvangen premies/opslagen - op de lange termijn gezien - de gedekte risico’s en uitbetaalde bedragen te boven gaan. Door de begunstigde is in dat kader een beschrijving gegeven van de voorwaarden waaronder het agentschap de desbetreffende garanties verstrekt (opslagen en vereiste zekerheden).
(83)
Ten aanzien van de eis dat de te verlenen steun beperkt dient te worden tot het noodzakelijke minimum, is door de begunstigde aangevoerd dat het bedrag van de steun inderdaad tot het absoluut noodzakelijke minimum beperkt is gebleven en dat zelfs een hoger bedrag aan steun mogelijk zou zijn geweest indien een dergelijk extra bedrag beschikbaar was geweest. De begunstigde heeft daarbij aangegeven dat ook indien de Commissie een enge interpretatie van de herstructureringskosten zou voorstaan (d.w.z. exclusief de lopende bedrijfskosten van de scheepswerf), de financieringscomponent van deze kosten vrij van steun nog altijd in de orde van grootte van 30 % zou liggen. Daarmee is dus voldaan aan de richtsnoeren voor herstructurering van 1999 (15).
(84)
Tevens is door de begunstigde betoogd dat de aan Stocznia Gdynia toegekende staatssteun de mededinging binnen Europa niet verstoort, nu de echte dreiging voor de concurrentiepositie van de Europese scheepswerven dient te worden gezocht in het Verre Oosten. De begunstigde erkent weliswaar dat er ook containerschepen op andere Europese scheepswerven worden gebouwd, met name in Duitsland, maar voegt daar onmiddellijk aan toe dat de in Duitsland gebouwde containerschepen zowel op het punt van het ontwerp als in technisch opzicht verschillen. Voorts is er volgens de begunstigde geen enkele andere scheepswerf binnen de EU die autoschepen bouwt, zodat Stocznia Gdynia in dat segment dan ook niet geacht kan worden te concurreren met andere Europese scheepswerven.
(85)
Tot slot is door de begunstigde aangekondigd dat de herstructurering uiterlijk eind 2007 definitief zou zijn voltooid.
b) Opmerkingen van andere belanghebbende partijen
(86)
Denemarken en Danish Maritime hebben hun steun uitgesproken voor de inspanningen die door Commissie worden verricht om te waarborgen dat staatssteun volgens de geldende regels wordt verleend. Zij hebben daarbij gewezen op het feit dat een aantal Deense scheepswerven door de concurrentie op de wereldmarkt voor scheepsbouw de poorten heeft moeten sluiten of failliet dreigt te raken, zonder dat enige staatssteun is verleend. Ook is door hen benadrukt dat de productlijn van de Deense scheepswerven sterke gelijkenis vertoont met die van de Poolse scheepswerven, zodat de Deense scheepswerven van een eventuele oneerlijke mededinging negatieve invloeden kunnen ondervinden. Denemarken heeft er bij de Commissie op aangedrongen om van Stocznia Gdynia te eisen dat deze haar capaciteit vermindert zodat de staatssteun niet zal leiden tot een nog hogere overcapaciteit wereldwijd.
(87)
Ray Car Carriers, de grootste afnemer en tevens een minderheidsaandeelhouder van Stocznia Gdynia, heeft benadrukt dat Stocznia Gdynia, gezien de lopende contracten, zeer belangrijk is voor de bedrijfsactiviteiten van RCC. Ray Car Carriers is ervan overtuigd dat de scheepswerf met haar hooggekwalificeerde werknemers en bestuurders een van de beste werven in Europa zou kunnen worden indien er een herstructurering zou plaatsvinden en daarvoor staatssteun zou worden ontvangen.
(88)
Door de vakbond Solidarność is gewezen op de verslechterende situatie op de scheepswerf en is geconcludeerd dat een herstructurering op korte termijn dringend noodzakelijk is. De vakbond is daarbij ingegaan op een aantal reeds doorgevoerde herstructureringsmaatregelen en heeft de overtuiging uitgesproken dat de scheepswerf gezien de haar ter beschikking staande technologie en arbeidskrachten zou kunnen behoren tot de winstgevende scheepswerven in Europa. Er was echter wel staatssteun nodig om het herstructureringsplan te kunnen uitvoeren.
(89)
De Poolse vereniging van scheepsbouwers Forum Okrętowe heeft een toelichting gegeven op de oorzaken van de problemen bij de werf en heeft haar instemming betuigd met het herstructureringsproces en met de daarvoor aan te wenden staatssteun.
c) Opmerkingen van Polen
(90)
Polen heeft net als de begunstigde opmerkingen ingediend over zowel de bevoegdheid van de Commissie als de verenigbaarheid van de staatssteun.
(91)
Ten aanzien van de herstructurering van de schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a zijn door Polen geen aanvullende argumenten naar voren gebracht. In zijn reactie op de opmerkingen van de begunstigde heeft Polen de interpretatie van het Poolse recht door de begunstigde echter tegengesproken.
(92)
Ten aanzien van maatregelen 28-34 in deel B van bijlage I bij het besluit heeft Polen de voorlopige conclusies van Commissie in het besluit om een formele onderzoeksprocedure in te leiden, niet betwist. Polen heeft echter wel als nieuw argument aangevoerd dat verklaringen van vertegenwoordigers van de verschillende overheidsorganen binnen de werkgroep voor de herstructurering van de scheepsbouw in Polen omtrent plannen om die maatregelen te nemen, moeten worden beschouwd als officiële toezeggingen. Deze verklaringen zijn vóór de toetreding afgegeven.
(93)
Ten aanzien van maatregel 32 (kapitaalinjectie) heeft Polen betoogd dat het privaatrechtelijke handelen van het ministerie van Financiën als aandeelhouder van Stocznia Gdynia niet los kon worden gezien van het handelen van dat ministerie als steunverlenend overheidsorgaan.
(94)
Tegelijkertijd heeft Polen wel onderkend dat handelingen verband houdende met kapitaalinjecties in de sfeer van de eigendom thuishoren (dominium) en aldus onderworpen zijn aan de regels van privaatrecht, terwijl de minister (van Financiën) bij kapitaalverhogingen van vennootschappen tevens gehouden is aanvullende publiekrechtelijke regels na te leven die niet gelden voor de gewone marktspelers (imperium).
(95)
Polen heeft vervolgens toegelicht dat de zes-maandenregel (de termijn voor het registreren van nieuwe aandelenuitgiftes bij de rechter) slechts een formele eis is die geen gevolgen heeft voor het tijdstip waarop de verplichting van de aandeelhouder tot het nemen van de aandelen van kracht wordt. Polen heeft in dit kader volgehouden dat die verplichting in 2004, vóór de datum van toetreding, van kracht is geworden en dat voor de nakoming van die verplichting slechts een nieuw besluit tot verhoging van het aandelenkapitaal nodig was, welk besluit op 4 maart 2005 is genomen. Het ministerie van Financiën heeft de aandelen vervolgens op 23 juni 2005 genomen.
(96)
Ten aanzien van de verenigbaarheid van de nieuwe steun met de gemeenschappelijke markt heeft Polen verklaard dat het herstructureringsplan van 2004 een solide economische basis vormde voor de herstructurering van de scheepswerf. Polen heeft erkend dat de herstructurering met beperkte financiële middelen is doorgevoerd. Door de Poolse autoriteiten is vervolgens een korte beschrijving gegeven van de herstructureringsmaatregelen die in het herstructureringsplan van 2004 waren voorzien, teneinde aan te tonen dat de herstructurering niet uitsluitend financieel van aard was. Zij hebben ook de compenserende maatregelen verdedigd die zijn beschreven in het herstructureringsplan van 2004 en die zijn doorgevoerd binnen de Stocznia Gdynia-groep. Ten aanzien van de eis dat de steun tot een minimum beperkt dient te worden, heeft Polen verklaard dat de steun uitsluitend is gebruikt voor de herstructurering en dat de omvang van de steun niet meer heeft bedragen dan 31 % van de totale herstructureringskosten, inclusief de lopende bedrijfskosten. Polen heeft in dat verband aangevoerd dat de heronderhandelde contractprijzen samen met de toekomstige gecumuleerde winsten en positieve kasstromen zouden moeten worden beschouwd als „eigen bijdrage” van de scheepswerf.
(97)
Door de Poolse autoriteiten is nauwkeurig beschreven hoe het garantiestelsel van het Poolse Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten functioneert. Zij hebben daarbij aangevoerd dat de verstrekte garanties niet als staatssteun kunnen worden gekwalificeerd.
4. CHRONOLOGISCHE BESCHRIJVING VAN DOORSLAGGEVENDE GEBEURTENISSEN DIE HEBBEN PLAATSGEVONDEN NA HET BESLUIT VAN DE COMMISSIE OM EEN FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE IN TE LEIDEN
(98)
Het onderzoek van de Commissie en de relevante gebeurtenissen worden hieronder samengevat.
(99)
Als reactie op het besluit van de Commissie om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, hebben de Poolse autoriteiten in de herfst van 2005 twee tegenargumenten ingebracht: enerzijds hebben zij de bevoegdheid van de Commissie in twijfel getrokken om actie te ondernemen met betrekking tot de maatregelen die in het besluit van de Commissie als nieuwe steun worden aangemerkt, anderzijds hebben zij betoogd dat zelfs als deze maatregelen nieuwe steun zouden vormen, zij als herstructureringssteun verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke mark De reactie van Stocznia Gdynia op het besluit van de Commissie was van soortgelijke aard. Beide reacties zijn hiervoor reeds beschreven.
(100)
Ter ondersteuning van het argument dat de steun verenigbaar is, heeft Polen het herstructureringsplan van 2004 voor Stocznia Gdynia aan de Commissie overgelegd, welk plan identiek was aan het herstructureringsplan op basis waarvan de Commissie de formele onderzoeksprocedure besloot in te leiden vanwege de twijfels die zij had over de geloofwaardigheid en betrouwbaarheid van het plan. Desalniettemin heeft de Commissie het herstructureringsplan van 2004 nauwkeurig geanalyseerd en daarbij ook een externe adviseur ingeschakeld. De Commissie heeft uiteindelijk geconcludeerd dat het herstructureringsplan van 2004 aan geen van de voorwaarden voldoet om als herstructureringssteun te kunnen worden goedgekeurd volgens de van toepassing zijnde richtsnoeren. Tijdens de bijeenkomst van 22 februari 2006 heeft de Commissie haar belangrijkste twijfels toegelicht aan de Poolse autoriteiten. Daarbij is gewezen op de zwakste plekken in het herstructureringsplan van 2004: de geringe investeringen, het voorziene lage productiviteitsniveau, de hoge productiekosten, met name overheadkosten, en een onvoldoende versterking van het geïnvesteerde eigen vermogen ten behoeve van de operationele activiteiten. De verleende steun aan de scheepswerf zou derhalve eerder moeten worden beschouwd als bedrijfssteun ter ondersteuning van de herstructurering van het vreemde vermogen en de voortzetting van de normale bedrijfsactiviteiten van de werf.
(101)
In december 2005 heeft de Commissie uit openbare bronnen (16) vernomen dat Korporacja Polskie Stocznia (hierna: „KPS”), een kapitaalconcern dat in eigendom toebehoort aan de overheid, was opgericht met de intentie om de drie grote Poolse scheepswerven in Gdynia, Gdansk en Szczecin onder één gezamenlijke paraplu onder te brengen (hierna: het „consolidatieplan”). De belangrijkste rol van KPS in dat verband was het financieren van de productie van de scheepswerven. Polen heeft de Commissie in geen enkele fase van de procedure over dat consolidatieplan geïnformeerd, niet vóór en ook niet na het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden.
(102)
Tegelijkertijd moest de Commissie uit de pers vernemen dat er onderhandelingen gaande waren over de verkoop van de scheepswerven in Gdynia en Gdańsk aan strategische beleggers en de opsplitsing van de twee vennootschappen, die tot dat tijdstip deel uitmaakten van dezelfde groep. De Commissie heeft de Poolse regering bij brief van 13 januari 2006 gevraagd om alle bijzonderheden te verschaffen omtrent de concrete strategie van Polen betreffende Stocznia Gdynia.
(103)
Bij brief van 20 februari 2006 heeft Polen uitgelegd dat het consolidatieplan weliswaar in het verleden is besproken, maar dat daar uiteindelijk toch van af is gezien en dat er op korte termijn een nieuwe strategie voor de herstructurering van de Poolse scheepsbouwsector zou worden vastgesteld.
(104)
Tijdens de bijeenkomst van 22 februari 2006 en bij brief van 13 maart 2006 hebben de Poolse autoriteiten aan de Commissie meegedeeld dat het herstructureringsplan van 2004 was verouderd en moest worden aangepast. Toegezegd werd om het herziene herstructureringsplan uiterlijk juni 2006 aan de Commissie voor te leggen. Tevens is door de Poolse autoriteiten een overzicht gegeven van de belangrijkste punten van de nieuwe herstructureringsstrategie voor de scheepsbouw in Polen. Ten eerste zou Stocznia Gdańsk zo spoedig mogelijk van de Stocznia Gdynia-groep worden afgesplitst. Ten tweede zou de regering aan particuliere beleggers toestemming verlenen voor een kapitaalinjectie in de scheepswerven van Gdańsk en Gdynia met het oog op een volledige privatisering van de werven op de lange termijn.
(105)
Tijdens de algemene vergadering van Stocznia Gdynia op 19 april 2006 is besloten tot een kapitaalverhoging van maximaal 300 miljoen PLN. Aan de directie is de opdracht gegeven mogelijke investeerders te vinden. Aldus is per 10 mei 2006 een informatiememorandum aan potentiële investeerders ter beschikking gesteld en zijn circa tachtig van die investeerders rechtstreeks benaderd door de privatiseringsadviseur van Stocznia Gdynia. Stocznia Gdynia heeft van twee vennootschappen een voorlopig aanbod ontvangen om te participeren in de kapitaalverhoging, te weten het Oekraïense staalbedrijf Donbas en de grootste afnemer van de werf, Ray Car Carriers. Op 28 augustus 2006 hebben beide vennootschappen uiteindelijk een bindend bod gedaan, aan welk bod in beide gevallen de voorwaarde was verbonden van schulddekking en kwijtschelding door de verkoper - de staat. Volgens het tijdsschema dat door Polen was aangekondigd (bij brief van 26 september 2006) zouden de onderhandelingen met de twee gegadigden eind oktober 2006 afgerond moeten zijn en zouden de nieuwe aandelen uiterlijk 15 december 2006 overgedragen moeten zijn.
(106)
Op 9 juni 2006 heeft de Commissie de eerste ontwerpversie van het herstructureringsplan van 2006 ontvangen. Na een bezoek te hebben gebracht aan de scheepswerf en een externe adviseur geraadpleegd te hebben, heeft de Commissie gedurende een bezoek aan de werf op 13 juni 2006 en in een schriftelijke bevestiging d.d. 17 juli 2006 ernstige twijfels geuit over die ontwerpversie, waarbij is aangegeven dat het herstructureringsplan niet verstrekkend genoeg leek te zijn om de levensvatbaarheid van de werf op de lange termijn te herstellen. Daarnaast was er in het plan geen voorziening opgenomen voor de financiering van de herstructurering en was er geen sprake van een reëel vooruitzicht dat de herstructurering gefinancierd zou kunnen worden uit middelen die vrij van staatssteun waren. Tot slot was er ook geen voorstel geformuleerd voor compenserende maatregelen. Verwijzende naar het feit dat steeds weer werd afgegaan op de garanties voor de scheepsfinanciering die door het Poolse Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten (een overheidsinstantie) zijn afgegeven, heeft de Commissie de werf gewaarschuwd dat die garanties staatssteun vormden.
(107)
Ondanks deze waarschuwingen verschilde het herstructureringsplan van 2006 (dat uiteindelijk in september 2006 - twee maanden te laat - door Polen is overgelegd) niet wezenlijk van het eerste ontwerp. De belangrijkste kritiekpunten op het herstructureringsplan van 2006 worden hieronder toegelicht.
(108)
Tijdens een bijeenkomst van 7 december 2006 en bij brief van 29 januari 2007 heeft de Commissie tegenover de Poolse autoriteiten verklaard dat uit een voorlopig onderzoek was gebleken dat het herstructureringsplan van 2006 aan geen van de voorwaarden voldeed om op grond van de van toepassing zijnde richtsnoeren als herstructureringssteun goedgekeurd te kunnen worden.
(109)
Tijdens die bijeenkomst kondigden de Poolse autoriteiten aan dat zij voornemens waren om op basis van een open en transparante procedure een nieuwe privatiseringsronde inzake Stocznia Gdynia in gang te zetten teneinde een particuliere investeerder aan te trekken die bereid zou zijn de scheepswerf volledig over te nemen. Polen heeft daarbij aangegeven dat de privatisering uiterlijk juni 2007 voltooid zou moeten zijn. Met het oog op het opstellen van de privatiseringsdocumenten heeft Polen de Commissie verzocht om aan te geven welke compenserende maatregelen zij voor Stocznia Gdynia noodzakelijk achtte zodat potentiële investeerders daarvan op de hoogte gebracht konden worden.
(110)
In de daaropvolgende maanden heeft Stocznia Gdynia verder onderhandeld met de twee investeerders die in augustus 2006 een bod hadden uitgebracht: Donbas en Ray Car Carriers. Tegelijkertijd zijn door de regering verschillende privatiseringsstukken opgesteld met het oog op een eventuele nieuwe privatiseringsronde ingeval de lopende onderhandelingen zouden mislukken. In mei 2007 is door de Poolse regering naar buiten gebracht dat de onderhandelingen inderdaad mislukt waren en dat een nieuwe privatiseringsronde in gang zou worden gezet. Bij brief van 22 juni 2007 heeft Polen een nieuw tijdschema voor de privatisering ingediend, waarbij december 2007 als voorlopige deadline voor afronding van de privatisering is genoemd (zes maanden na de aanvankelijke deadline die nog in januari 2007 door Polen werd genoemd). Bij brief van 31 juli 2007 heeft de Commissie aangegeven dat geen verder uitstel van de privatisering werd geduld. De Commissie heeft Polen daarbij tevens gewaarschuwd dat op dat moment nog steeds niet leek te zijn voldaan aan de voorwaarden om de levensvatbaarheid van de werf voor de lange termijn te waarborgen en dat de herstructurering in ieder geval deels diende te worden gefinancierd uit middelen die vrij waren van staatssteun.
(111)
Tegelijkertijd, nadat er in december 2006 overeenstemming was bereikt tussen commissaris Neelie Kroes en minister Piotr Woźniak, is de Commissie een intensief debat aangegaan met de Poolse autoriteiten en Stocznia Gdynia met het oog op het vaststellen van de noodzakelijke compenserende maatregelen. Bij brief van 28 februari 2007 heeft Polen vervolgens toegezegd om het droogdok SD I op de scheepswerf van Gdynia buiten bedrijf te stellen zodra de nog openstaande orders waren afgehandeld en de noodzakelijke investeringen in het droogdok SD II waren gedaan, te weten in januari 2010.
(112)
Om te kunnen beoordelen of deze compenserende maatregelen een effectieve compensatie vormden, heeft de Commissie Stocznia Gdynia gevraagd om over een aantal zaken nadere informatie te verschaffen. Uiteindelijk heeft de Commissie Polen bij brief van 31 juli 2007 medegedeeld dat zij voorlopig bereid was de sluiting van het droogdok SD I als een toereikende compenserende maatregel te beschouwen, mits het droogdok onherroepelijk buiten bedrijf gesteld zou blijven voor de assemblage en tewaterlating van schepen. Daarnaast zou die sluiting uiterlijk 1 september 2009 moeten plaatsvinden dan wel zoveel eerder als het laatste schip uit de orderportefeuille per 8 maart 2007, de 8185/04, te water was gelaten. Voorts zou het SD I-dok slechts nog mogen worden gebruikt voor de assemblage van de twee schepen die thans in dat droogdok voor assemblage in 2009 waren ingepland en die niet naar het SD II-dok konden worden overgebracht (de LPG-tankers 8185/03 en 8185/04). De grondslag voor deze conclusie van de Commissie zal hieronder nader worden toegelicht.
(113)
De nieuwe privatiseringsronde op basis van de Poolse Privatiseringswet van 30 augustus 1996 is in juli 2007 van start gegaan. Op 5 juli 2007 is door de algemene vergadering van Stocznia Gdynia besloten tot verhoging van het aandelenkapitaal met 515 miljoen PLN. De aandelen zouden door het ministerie van Financiën worden genomen bij een succesvolle afronding van de privatisering. Op 4 juli 2007 is er een informatiememorandum opgesteld dat per 10 juli 2007 voor potentiële investeerders beschikbaar was, zijnde de datum waarop de uitnodiging tot het doen van een bod is gepubliceerd in de internationale en Poolse pers. Zoals hierboven reeds aangegeven, heeft de Commissie opmerkingen over het informatiememorandum gemaakt waarmee Polen vervolgens terdege rekening heeft gehouden.
(114)
Gezien de vertragingen in het privatiseringsproces heeft de Commissie er bij Polen bij brief van 3 oktober 2007 op aangedrongen om de privatisering zonder verdere vertragingen te voltooien. Bij brief van 23 oktober 2007 heeft Polen de Commissie meegedeeld dat de geplande termijn voor de afronding van de privatisering, te weten eind 2007, niet gehaald zou worden. In plaats daarvan deed Polen de toezegging om vanaf januari 2008 onderhandelingen met de geselecteerde investeerders te gaan voeren. De Commissie heeft daarop bij brief van 30 november 2007 haar bezorgdheid over de vertragingen herhaald en aangegeven dat zij verwacht dat de nieuwe eigenaar van Stocznia Gdynia uiterlijk eind februari 2008 het eerste ontwerp van een nieuw herstructureringsplan zou overleggen. Dit verzoek is daarna talloze keren door de Commissie herhaald. De Commissie heeft herhaaldelijk aangedrongen op een strikte naleving van het privatiseringsschema, stellende dat er voor Polen geen enkele goede reden leek te zijn om het privatiseringsproces opnieuw op te starten.
(115)
Polen heeft aan de Commissie medegedeeld dat door elf vennootschappen een exemplaar van het informatiememorandum van Stocznia Gdynia was opgevraagd en dat door vier vennootschappen vóór de deadline van 1 oktober 2007 een eerste bod was gedaan. Aan de vier vennootschappen is de mogelijkheid geboden tot het verrichten van een due diligence-onderzoek. Uiteindelijk hebben drie van die vennootschappen vóór de deadline van 20 december 2007 een bindend bod uitgebracht. Eind januari 2008 heeft Polen vervolgens besloten onderhandelingen aan te gaan met twee van de gegadigden. Medio februari 2008 heeft Polen aangegeven dat de privatisering van Stocznia Gdynia in de zomer van 2008 - één jaar later dan Polen aanvankelijk in januari 2007 had toegezegd - zou zijn afgerond.
(116)
Per 20 maart 2008 zijn exclusieve onderhandelingsrechten verleend aan een van de potentiële investeerders, te weten Amber Sp. z o.o. (hierna: „Amber”), een dochter van het Poolse staalbedrijf Złomrex. De exclusiviteitsperiode is daarna nog een aantal keren verlengd, uiteindelijk tot 12 mei 2008.
(117)
Op 29 februari 2008 heeft Polen het eerste ontwerp van een herstructureringsplan voor Stocznia Gdynia naar de Commissie gestuurd. Het plan was opgesteld door Amber (17). Op 9 april 2008 heeft Amber per e-mail bijgewerkte financiële vooruitzichten gestuurd. Tijdens een bijeenkomst van 10 april 2008 in Warschau tussen medewerkers van de Commissie, de Poolse autoriteiten, Stocznia Gdynia en Amber heeft de Commissie mondelinge opmerkingen over dit ontwerp gemaakt. Vervolgens heeft de Commissie bij brief van 21 april 2008 schriftelijke opmerkingen gestuurd.
(118)
Tijdens een bijeenkomst met de Poolse autoriteiten op 12 mei 2008 heeft Amber aangekondigd dat het bedrijf zich terugtrok uit de privatisering van Stocznia Gdynia. Polen heeft de Commissie op diezelfde dag over deze ontwikkeling geïnformeerd. In zijn toelichting aan het ministerie van Financiën verklaarde Amber de voornaamste reden van zijn terugtrekking: uit een diepgaand due diligence-onderzoek naar de situatie van de werf was gebleken dat die werf ook na de uitvoering van de herstructureringsmaatregelen, inclusief aanzienlijke investeringen, niet winstgevend zou zijn.
(119)
Op 15 mei 2008 is door Poolse autoriteiten besloten tot afronding van het privatiseringsproces in de vorm van een openbare uitnodiging tot het voeren van onderhandelingen met bieders die waren toegelaten tot de procedure die in 2007 in gang was gezet.
(120)
Op 26 mei 2008 heeft Polen de Commissie geïnformeerd dat het privatiseringsproces opnieuw was opgestart. In de daaropvolgende dagelijkse rapportages heeft Polen de Commissie op de hoogte gehouden van de acties die de Poolse autoriteiten hebben ondernomen om een koper voor Stocznia Gdynia te vinden. Polen heeft de Commissie ook een aantal brieven gestuurd waarin potentiële investeerders verzochten om over het lopende privatiseringsproces geïnformeerd te worden en om toezending van het informatiememorandum zodra dat beschikbaar was.
(121)
Tijdens een bijeenkomst op 10 juni 2008 bleek dat de Poolse autoriteiten op dat moment intensieve onderhandelingen voerden met ISD Polska (de huidige eigenaar van Stocznia Gdańsk) over een mogelijke overname van Stocznia Gdynia en een fusie van de twee scheepswerven. Polen deed tevens een voorstel voor nieuwe compenserende maatregelen, en gaf aan dat de nieuwe investeerder als voorwaarde voor deelname aan de privatisering had verzocht om aanvullende staatssteun. Polen deelde de Commissie mee dat ISD Polska bezig was met het opstellen van een gecombineerd herstructureringsplan voor beide scheepswerven, welk plan uiterlijk 26 juni 2008 aan de Commissie zou worden overgelegd met inachtneming van het informatieverbod dat door de Commissie was opgelegd in verband met zaak C 18/2005 (18).
(122)
Op verzoek van de Poolse autoriteiten heeft de Commissie Polen en ISD Polska tijdens de bijeenkomst van 10 juni 2008, en daarna nog eens tijdens de bijeenkomst van 13 juni 2008, uitgelegd dat aan bepaalde kadervoorwaarden zou moeten worden voldaan indien ISD Polska Stocznia Gdynia inderdaad wilde overnemen met de bedoeling die werf in combinatie met de scheepswerf in Gdańsk te exploiteren. Deze kadervoorwaarden hielden in dat ISD Polska vóór 26 juni 2008 een gecombineerd herstructureringsplan voor de beide werven moest indienen, een aanzienlijke bijdrage aan de herstructureringskosten zou moeten leveren en effectieve compenserende maatregelen moest treffen in overeenstemming met de van toepassing zijnde richtsnoeren. De Commissie heeft daarbij aangegeven dat de door ISD Polska voorgestelde bijdrage aan de herstructureringskosten onvoldoende was, gezien het bedrag aan staatssteun dat de scheepswerf reeds had ontvangen en de aanvullende steun die door ISD Polska was verzocht als voorwaarde voor deelname aan de privatisering.
(123)
Bij brief van 6 juni 2008 heeft Polen de Commissie ervan in kennis gesteld dat de Poolse regering op 3 juni 2008 heeft besloten kapitaal ten bedrage van 515 miljoen PLN in Stocznia Gdynia in te brengen, deels ter dekking van de verwachte verliezen op bestaande scheepsbouwcontracten.
(124)
Op 26 juni 2008 heeft de Commissie een ontwerpherstructureringsplan d.d. juni 2008 ontvangen dat was opgesteld door ISD Polska met als titel Herstructureringsplan voor de nieuwe scheepswerf Gdańsk-Gdynia en waarin een gecombineerde herstructureringsstrategie werd gepresenteerd voor de scheepswerven in Gdańsk en Gdynia (hierna: „het gecombineerde herstructureringsplan (van ISD)”). Tevens heeft de Commissie een ontwerpherstructureringsplan d.d. juni 2008 ontvangen dat is opgesteld door PSC met als titel Herstructureringsplan 2008-2012 voor Stocznia Gdynia (hierna: „het herstructureringsplan van PSC”). De twee plannen zullen hieronder nader worden beschreven.
(125)
Bij brief van 14 juli 2008 heeft Polen de Commissie geïnformeerd dat het privatiseringsproces van Stocznia Gdynia nog gaande was. Polen heeft in die brief om extra tijd gevraagd teneinde de potentiële investeerders in de gelegenheid te stellen hun herstructureringsplan af te ronden. Polen deed de toezegging uiterlijk 12 september 2008 een definitief herstructureringsplan voor Stocznia Gdynia aan de Commissie te overleggen.
(126)
De Commissie is akkoord gegaan met de voorgestelde termijn voor het definitieve herstructureringsplan.
(127)
Op 12 september 2008 heeft Polen het definitieve herstructureringsplan van ISD Polska overgelegd getiteld Herstructureringsplan voor de nieuwe scheepswerf Gdańsk-Gdynia (hierna: „het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008”), welk plan in wezen een bijgewerkte versie van het gecombineerde herstructureringsplan van 26 juni 2008 was.
5. HERSTRUCTURERINGSPLAN VAN 2006
(128)
Volgens het herstructureringsplan van 2006 waren de wijzigingen op het herstructureringsplan van 2004 nodig vanwege het veranderde macro-economische klimaat, te weten een waardevermeerdering van de zloty ten opzichte van de dollar van 4,1 PLN naar 3,0 PLN per USD en de verhoging van de staalprijs van 300/t USD naar 700/t USD. Door deze veranderingen én de ontoereikende staatssteun was de economische situatie van de scheepswerf verslechterd en kon het herstructureringsplan van 2004 niet volledig worden uitgevoerd.
(129)
Het herstructureringsplan van 2006 is door de scheepswerf opgesteld met de hulp van Ernst & Young en is bedoeld voor de periode van 2006 tot en met 2012. De meeste maatregelen dienen echter reeds tegen eind 2009 te zijn uitgevoerd. Het herstructureringsplan van 2004 had betrekking op de periode van 2003 tot en met 2008.
(130)
De doelstellingen in het herstructureringsplan van 2006 zijn als volgt: het bezuinigen op de exploitatiekosten, het verbeteren van de efficiency op de scheepswerf en het zorg dragen voor winstgevendheid van de scheepsbouwactiviteiten. Om deze doelstellingen te bereiken, was de scheepswerf primair voornemens om bestaande contracten open te breken en aldus verliezen te voorkomen die de scheepswerf verwachtte te lijden op de schepen die voor 2006 en 2007 voor aflevering op het programma stonden. Daarnaast was het de bedoeling dat er een bezuinigingsplan werd opgesteld om de productiekosten te verlagen.
a) Verkoopstrategie
(131)
Volgens het plan diende de aandacht in de nieuwe verkoopstrategie vooral te liggen op de standaardschepen, te weten de container- en autoschepen. Ook was de scheepswerf voornemens capaciteit te reserveren voor nichemarkten zodat kon worden ingespeeld op potentiële winstgevende orders.
b) Industriële en operationele herstructurering
(132)
Tot de belangrijkste maatregelen behoren:
-
een betere efficiency via investeringen van 61 miljoen EUR over de periode 2007-2009. De investeringen zijn bedoeld om de knelpunten in het productieproces op te lossen (met name bij de prefabricage van staal) en om de efficiency te vergroten. Ook is voorzien in investeringen van 6,6 miljoen EUR in IT-faciliteiten;
-
een personele reorganisatie via het afschaffen van het toenemende aantal arbeidscontracten voor bepaalde tijd en via maatregelen om de doelstellingen op het gebied van de personeelsomvang te bereiken. Ook wilde de scheepswerf een bonusregeling invoeren en een loonsverhoging van 10 % in 2006 en 4 % per jaar van 2008 tot en met 2010 toekennen aan werknemers die rechtstreeks bij het productieproces waren betrokken. Een hoog ziekteverzuim en een gebrek aan gekwalificeerd personeel zijn op dit moment de belangrijkste problemen waarmee de scheepswerf wordt geconfronteerd;
-
het beschermen van de werf tegen valutarisico’s. Te dien einde is voor de periode 2007 tot en met 2012 voorzien in het afsluiten van valutacontracten waarmee 70 % van de omzet van de scheepswerf tegen het valutarisico dient te worden afgeschermd;
-
een verzelfstandiging van andere dochters (zoals Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych, etc.) en een verkoop van activa;
-
verbeteringen in het ontwerpproces (standaardisering van ontwerpoplossingen). Ook is de mogelijkheid overwogen om het ontwerpbureau af te splitsen; de beslissing daarover zou in 2007 worden genomen;
-
andere maatregelen, zoals het openen van heronderhandelingen over bestaande contracten, het toepassen van indexeringsclausules in overeenkomsten met als doel het valutarisico af te dekken, het invoeren van een bonusregeling voor de werknemers, het optimaliseren van processen en het verkopen van financiële activa.
c) Financiële herstructureringsmaatregelen
(133)
De scheepswerf diende ook een financiële herstructurering door te voeren. Eind 2005 had de werf een negatief eigen vermogen van 285,4 miljoen PLN. Het was de bedoeling dat de vermogenspositie in 2006 en 2007 zou worden verbeterd middels een kapitaalinjectie van in totaal 1 015 miljoen PLN: een kapitaalverhoging van 500 miljoen PLN in 2006 diende te worden gefinancierd door particuliere beleggers, terwijl een verdere kapitaalverhoging van 515 miljoen PLN in 2007 door een particuliere of publiekrechtelijke investeerder moest worden bekostigd.
d) Streefcijfers aan het eind van het herstructureringsproces - herstel van de levensvatbaarheid op de lange termijn
(134)
Aan het eind van de herstructureringsperiode in 2009 zal de productie van de werf naar verwachting 298 610 CGT bedragen ten opzichte van 279 258 CGT in 2006. Het aantal te bouwen schepen wordt verlaagd van dertien in 2006 (acht containerschepen en vijf autoschepen) tot elf in 2009 (vijf containerschepen en zes autoschepen). Verwacht wordt dat de productie vervolgens wordt uitgebreid tot 324 110 CGT in 2012 (12 schepen).
(135)
Het gemiddelde personeelsbestand wordt verlaagd van 5 208 werknemers in mei 2006 naar het streefniveau van 4 530 eind 2007.
(136)
Verwacht wordt dat de productiviteit zal toenemen van 44,8 manuren/CGT in 2007 tot 37,0 manuren/CGT in 2012. Volgens de adviseur van de Commissie is de productiviteit van de meest efficiënte, vergelijkbare scheepswerven in Europa minder dan 20 manuren/CGT.
(137)
Verwacht wordt dat de omzet stijgt van 1599 miljoen PLN in 2005 tot 1 869 miljoen PLN in 2012. De winst uit bedrijfsactiviteiten zal naar verwachting stijgen van 7,35 miljoen PLN in 2005 tot 233,5 miljoen PLN in 2006 resp. 67,68 miljoen PLN in 2012, waarbij 2009 het eerste jaar zal zijn waarin winst wordt gemaakt.
e) Gevoeligheidsanalyse
(138)
In het plan is ook een gevoeligheidsanalyse opgenomen ten aanzien van de volgende punten:
-
een koersstijging van de PLN ten opzichte van de USD met 0,05 en 0,1 PLN per jaar in tegenstelling tot een constante wisselkoers van 3,00 PLN/USD zoals voorzien in het baseline-scenario;
-
een gelijkblijvende productie van tien schepen in 2009/2010 in vergelijking met het baseline-scenario waarin wordt voorzien in de productie van elf schepen in 2009/2010 en twaalf in 2011/2012;
-
een snellere groei van de verschillende afwikkelingstarieven (beloning voor werk en tarieven voor vaste en variabele samenwerking) in 2008-2012 dan voorzien in het baseline-scenario;
-
een daling van de prijzen van schepen met 5 % en 10 % in 2009-2012;
-
een prijsstijging van materialen in combinatie met een stijging van de prijzen van schepen vanaf 2007.
f) Compenserende maatregelen
(139)
In het herstructureringsplan van 2006 wordt als compenserende maatregel een capaciteitsbeperking tot 340 000 CGT per jaar voorgesteld, daarbij uitgaande van een technische capaciteit van de scheepswerf van 540 000 CGT. Zoals hieronder nader zal worden toegelicht was het voorstel van Polen in februari 2007 om het SD I-dok onherroepelijk te sluiten. Door de scheepswerf zijn toen cijfers overgelegd waaruit blijkt dat de huidige technische capaciteit ruim beneden de 540 000 CGT ligt. De Commissie heeft uiteindelijk voorlopig ingestemd met de voorgestelde capaciteitsvermindering als vervanging van de compenserende maatregelen genoemd in het herstructureringsplan van 2006.
6. HET GECOMBINEERDE HERSTRUCTURERINGSPLAN VAN ISD
(140)
ISD Polska (meerderheidsaandeelhouder van Stocznia Gdańsk) is, nadat Amber zich uit de in 2007 gestarte privatiseringsronde heeft teruggetrokken, als nieuwe gegadigde tot het privatiseringsproces toegetreden. Zoals hierboven reeds gemeld, heeft ISD Polska haar herstructureringsplan dat op 26 juni 2008 aan de Commissie is voorgelegd, herzien en op 12 september 2008 een bijgewerkte versie ingediend. In de beschrijving hieronder wordt waar van toepassing nader ingegaan op de wijzigingen die in het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 zijn doorgevoerd.
(141)
De filosofie achter de gecombineerde bedrijfsstrategie van ISD Polska is dat gebruik wordt gemaakt van de synergie tussen de twee scheepswerven en dat de beste productiemiddelen van de twee faciliteiten worden samengevoegd (19). De belangrijkste opslagfaciliteiten voor materialen worden ondergebracht op de scheepswerf van Gdynia, waar de prefabricage van platen en profielen zal plaatsvinden. Deze worden vervolgens over het water vervoerd naar de scheepswerf van Gdańsk, waar secties en blokken worden geproduceerd. De assemblage vindt plaats in de droogdokken van Stocznia Gdynia terwijl de definitieve toerusting van de schepen zal geschieden aan de kades van beide scheepswerven.
(142)
In het gecombineerde herstructureringsplan wordt verwezen naar het feit dat het op basis van het herstructureringsplan van 2006 niet mogelijk is om de levensvatbaarheid van de scheepswerf te herstellen, waarbij tevens wordt ingegaan op de oorzaken van de huidige financiële problemen van de twee scheepswerven. Een van de voornaamste oorzaken is volgens het plan dat de privatisering van de werf is mislukt en dat de werf mede als gevolg daarvan niet voldoende staatssteun heeft weten te verkrijgen. In het gecombineerde herstructureringsplan wordt daarnaast nog gewezen op macro-economische factoren, zoals de duurdere zloty ten opzichte van de dollar en de stijgende staalprijzen, en op interne factoren zoals het vertrek van gekwalificeerde werknemers, de lage productiviteit en het afsluiten van overeenkomsten zonder de vereiste afdekking tegen valutarisico’s en mogelijke stijgingen van de materiaalkosten, hetgeen heeft geleid tot verliezen voor de scheepswerf.
(143)
Doel van het gecombineerde herstructureringsplan is het herstel van de levensvatbaarheid van de twee geherstructureerde vennootschappen, Stocznia Gdynia en Stocznia Gdańsk: hoewel de onderhavige beschikking slechts op Stocznia Gdynia betrekking heeft, dient bij de onderstaande beschrijving en beoordeling van het gecombineerde herstructureringplan uiteraard ook rekening te worden gehouden met Stocznia Gdańsk, met de in het verleden ondernomen pogingen tot herstructurering van Stocznia Gdańsk en met de staatssteun die door Stocznia Gdańsk reeds is ontvangen en die zij in de toekomst nog zal ontvangen.
a) Verkoopstrategie
(144)
Volgens het gecombineerde herstructureringsplan dienen de samengevoegde scheepswerven zich bezig te houden met twee soorten activiteiten: scheepsbouwactiviteiten en niet-scheepsbouwactiviteiten.
(145)
Ten aanzien van de scheepsbouwactiviteiten wil ISD Polska zich op de korte termijn met name richten op de marktsegmenten voor containerschepen (kleine en middelgrote schepen, 500-3 000 TEU), voor algemene vrachtschepen („klassieke” schepen voor het vervoer van droge lading, multifunctionele schepen en schepen voor zware lading) en voor autoschepen (grote specifieke autoschepen, afmeting C6600). Daarnaast wil ISD Polska activiteiten ontwikkelen in het offshore-segment (zoals AHTS-boten, PSV’s en bemanningsboten), welke activiteiten op de middellange termijn tot de belangrijkste werkzaamheden zouden moeten uitgroeien.
(146)
De marktanalyse in het plan is gebaseerd op een vergelijking met de productie van andere Europese scheepswerven en op de ervaring van de samengevoegde scheepswerven. Onderkend wordt dat de vereiste knowhow voor de productie van offshore-vaartuigen nog moet worden ontwikkeld en dat de productie gedurende de eerste paar jaar met behulp van onderaannemers tot stand zal moeten komen. In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 wordt ook een beschrijving gegeven van de ervaring die Stocznia Gdańsk reeds heeft opgedaan met de bouw van scheepsrompen voor offshore-vaartuigen en wordt toegelicht dat de orderportefeuille van de scheepswerf ook orders voor dit type vaartuigen bevat. Tevens wordt in het plan verwezen naar het feit dat Stocznia Gdańsk recentelijk een letter of intent heef ondertekend met het oog op de totstandkoming van een vijfjarig samenwerkingsverband met een prominente bouwer van offshore-vaartuigen. Op grond van die samenwerking zal Stocznia Gdańsk te maken krijgen met opdrachten voor de bouw van steeds ingewikkelder scheepsrompen. In het plan wordt voorzien in een geleidelijke overgang van het werken als onderaannemer tot het zelf bouwen van volledig toegeruste offshore-vaartuigen en wordt tevens de noodzaak onderkend om de daarvoor vereiste kennis geleidelijk op te bouwen. Darvoor dient ook een netwerk van toeleveranciers tot stand te worden gebracht.
(147)
Voor de toekomstige orderportefeuille wordt ervan uitgegaan dat de productie van containerschepen aanvankelijk op peil wordt gehouden, maar dan tot 2011 wordt gemarginaliseerd en uiteindelijk wordt stopgezet. De plannen daarna voorzien in een portefeuille van zowel offshore-vaartuigen als grote autoschepen van het type C6600. Op grond van het gecombineerde herstructureringsplan zouden de samengevoegde werven na juni contracten moeten afsluiten voor dertien vaartuigen in 2008 (drie containerschepen, vijf offshore-vaartuigen en vijf autoschepen), zestien vaartuigen in 2009 (twee containerschepen, acht offshore-vaartuigen en zes autoschepen), vijftien vaartuigen in 2010 en 2011 (één containerschip, zeven offshore-vaartuigen en zeven autoschepen), zeventien vaartuigen in 2012 (tien offshore-vaartuigen en zeven autoschepen) en achttien vaartuigen in 2013 en 2014 (veertien offshore-vaartuigen en vier autoschepen). In het gecombineerde plan van 12 september 2008 is het productieschema als volgt gewijzigd: tussen 2009 en 2011 is voorzien in de bouw van twaalf tot dertien vaartuigen per jaar (vijf tot zeven autoschepen en zes offshore-vaartuigen; in de orderportefeuille voor na 2008 is niet voorzien in de bouw van containerschepen).
(148)
Ten aanzien van de niet-scheepsbouwactiviteiten is ISD Polska voornemens om de samengevoegde scheepswerven te starten met de productie van windmolens en staalconstructies. De productie van windmolens zal starten in 2011 (75 stuks) en vervolgens per 2014 stijgen naar 350 (geplande lengte 80 meter).
(149)
Het plan van juli voorziet daarnaast in de productie van verschillende staalconstructies (zoals laadbomen, opslagconstructies, staalconstructies voor de bouwsector en onderdelen van vaartuigen). De omvang van de productie dient op te lopen van 2 174 ton in 2008 tot 13 500 ton vanaf 2011 (20).
(150)
In het herstructureringsplan van 12 september 2008 zijn nadere bijzonderheden opgenomen omtrent de knowhow waarover ISD Polska (en andere maatschappijen van de Donbas-groep) beschikt op het gebied van de staalconstructies. Het voornemen is om een deel van de productie te verplaatsen van Huta Częstochowa naar de samengevoegde werven. Het plan bevat een samenvatting van een marktonderzoek dat is verricht door een onafhankelijke consultant (Roland Berger) ter voorbereiding op de ontwikkeling van het staalconstructiesegment op de scheepswerf van Gdańsk nadat ISD Polska begin 2007 de aandelen in die scheepswerf had verkregen. Volgens het plan blijkt uit het marktonderzoek dat met name in Europa en Polen een groei van dit segment wordt verwacht (onder meer door de ontwikkeling van infrastructuren met steun van de Structuurfondsen). Het onderzoek is niet aan de Commissie overgelegd.
(151)
In het herstructureringsplan van 12 september 2008 zijn verschillende vooruitzichten voor de productieomvang van de staalconstructies opgenomen, zoals ook blijkt uit tabel 1a hieronder:
Tabel 1a
Geplande productie van staalconstructies (uitgedrukt in tonnen) volgens het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008)
Product
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Laadbomen
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Hijskranen
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Opslagconstructies
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Staalconstructies voor de bouw
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Onderdelen van vaartuigen
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Totaal
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Industriële en operationele herstructurering
(152)
In het gecombineerde herstructureringsplan wordt melding gemaakt van een aanzienlijke achteruitgang in de kwaliteit van de productiemiddelen van beide werven, zodat deze zich thans op het niveau van de Europese scheepswerven in het begin van de jaren negentig bevinden. De voorziene investeringen bedragen 111 miljoen EUR voor scheepsbouwactiviteiten en 193 miljoen PLN voor niet-scheepsbouwactiviteiten (175 miljoen PLN voor windmolens en 18 miljoen PLN voor staalconstructies).
(153)
Investeringen in de scheepsbouwactiviteiten zullen in twee elkaar overlappende fases tussen 2009 en 2011 plaatsvinden. De belangrijkste investeringen (21) betreffen de activiteiten plaatsnijden en platstaalproductie, een nieuwe buizenwerkplaats en een nieuwe bedrijfshal. Deze investeringen dienen samen met een aantal organisatorische aanpassingen te leiden tot een toename van de huidige productiviteit van 45 manuren/CGT tot de nagestreefde 20 manuren/CGT (22).
(154)
De belangrijkste organisatorische behoeften zijn: afzet(contracten), de aankoop van materialen en diensten, ontwerpcapaciteiten, productie, personeel en IT.
(155)
Het gecombineerde herstructureringsplan voorziet in de inrichting van een planningscentrum waar de productie op efficiënte wijze kan worden ingepland voor alle organisatorische niveaus binnen de samengevoegde werven. Doel van de inrichting van een dergelijk centrum is het gladstrijken van de tekortkomingen in de organisatie, planning, begroting en controle van de productieprocessen.
(156)
Op contractueel gebied is ISD Polska voornemens om van de reders indexeringsclausules te bedingen teneinde de scheepswerf tegen verhogingen van de materiaalprijzen en loonstijgingen te beschermen door het risico te verleggen naar de reders. Door de werf dient tevens een nieuw modelcontract te worden opgesteld. Van een aantal van de bestaande scheepsbouwcontracten zijn uittreksels bij het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 gevoegd om aan te tonen dat de werf ook feitelijk in staat is indexeringsclausules te bedingen tegen het risico van fluctuaties in de staalprijzen.
(157)
Teneinde zichzelf te beschermen tegen het risico van valutaschommelingen is de scheepswerf voornemens om een passende infrastructuur te introduceren zodra is vastgesteld welke kosten en inkomsten tot dergelijke valutarisico’s leiden en wat een toelaatbaar risiconiveau in dat opzicht zou zijn. Het systeem voor risicobeheer dat in het gecombineerde herstructureringsplan wordt beschreven, is gebaseerd op vier onderdelen: het integreren van de risico’s bij het opstellen van de strategie voor de werf (afbakening risicotolerantie en risicobeheersing), het aanpassen van de organisatorische structuur, het gebruik maken van informatietechnologieën en het vaststellen van verschillende methoden om het risico tot een minimum te beperken (natuurlijke hedging, indexeringsclausules in contracten en de aankoop van financiële producten zoals optie- en termijncontracten). In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 zijn nadere details opgenomen ten aanzien van het voorgestelde beleid om de valutarisico’s af te dekken. Daarbij worden drie hedging-instrumenten genoemd waarvan de scheepswerf gebruik zou moeten maken. Tevens worden de valutarisico’s van de orderportefeuille tot 2012 nader aangegeven en worden de kosten van de hedging-instrumenten op die basis ingeschat. ISD Polska heeft op basis van die plannen contact opgenomen met een aantal banken. Deze hebben met het oog op het opstellen van een offerte aan ISD Polska gevraagd een adequate hedging-strategie aan hen voor te leggen. Volgens het herstructureringsplan dient deze strategie in de eerste zes maanden van de herstructurering te worden vastgesteld.
(158)
Op het gebied van de productie is het de bedoeling dat het probleem van de inefficiënte logistiek bij Stocznia Gdańsk en de knelpunten bij Stocznia Gdynia worden aangepakt. Het plan voorziet in een opsplitsing van de factor arbeid tussen de twee faciliteiten en een nieuw diagram voor de materiaalstromen.
(159)
Op het gebied van de aankoop en het beheer van materialen zijn kostenbesparingen de belangrijkste doelstelling. De herstructureringsmaatregelen voorzien onder meer in een aankoop van materialen op basis van ten minste drie offertes, samenwerking bij aankopen met Huta Częstochowa en voorraadbeheer.
(160)
De scheepswerf is voornemens gekwalificeerde arbeidskrachten aan te nemen en op te leiden en om de bestaande IT-infrastructuur beter te gebruiken en te moderniseren.
(161)
Op het gebied van het personeelsbeleid wordt beoogd het grote personeelsverloop en het ziekteverzuim aan te pakken. ISD Polska is voornemens samen te werken met een plaatselijk wervingsbureau. Intern voorziet het plan in een uitbreiding van de plannen voor loopbaanontwikkeling, de introductie van een prestatie-afhankelijke beloning (beheer van overwerk, evaluaties van werknemers, controles op ziekteverzuim en beloning op basis van verrichte prestaties, punctualiteit en kwaliteit van de uitvoering) en het ontwikkelen van een eigen identiteit van de onderneming. Het plan gaat uit van een behoefte om het huidige personeelsbestand van 8 137 mensen (2 651 bij Stocznia Gdańsk, 4 238 bij Stocznia Gdynia en 1 248 bij dochters van Gdynia) in te krimpen tot 5 000 - 5 395 werknemers. Volgens het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 zal er een geleidelijke afvloeiing plaatsvinden over de periode van 2009 tot en met 2012. Het bijgewerkte plan bevat tevens een berekening van de kosten en de gevolgen van de herstructureringsmaatregelen op het gebied van het personeelsbeleid.
(162)
Tot slot voorziet het plan qua ontwerpactiviteiten in een efficiëntere werkwijze van het Ontwerpbureau die ook beter aansluit op de productieprocessen.
(163)
Het plan bevat een korte, algemene beschrijving van de gewenste effecten van al deze organisatorische herstructureringsmaatregelen, welke effecten concreet worden vormgegeven door de stelling dat het resultaat een verbetering van de productiviteit zal opleveren met circa twaalf manuren/CGT (23).
c) Financiële herstructurering
(164)
Ten aanzien van de financiële herstructurering wordt er in het plan van uitgegaan dat de staatssteun die in de loop van de formele onderzoeksprocedure aan de Commissie is gemeld (zie hoofdstuk 9 hieronder), ook daadwerkelijk wordt uitgevoerd. Tevens wordt voorzien in een kapitaalinjectie door de Poolse staat van 385 miljoen PLN ten einde de schulden aan de overheid te dekken, waarbij wordt verwacht dat sommige van die schulden aan de overheid (met name de aan ZUS verschuldigde sociale lasten) in termijnen opeisbaar zullen worden en pas tegen 2018 zullen zijn afgelost (dit betreft schulden met een nominale waarde van 418,8 miljoen PLN), (24) voorts dat de staat een kapitaalbedrag van 250 miljoen PLN zal injecteren om de verwachte verliezen voor 2008 te dekken en via het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling nog eens 200 miljoen PLN zal injecteren ter financiering van het werkkapitaal van de werf. Tot slot zal de staat een eventuele vordering van 308 miljoen PLN overnemen welke zou kunnen ontstaan uit de thans aanhangige rechtsprocedure over achterstallige belastingen die door Stocznia Gdańsk verschuldigd zouden zijn.
(165)
In het plan is voorzien in een bedrag van circa 712 miljoen PLN aan herstructureringskosten die dienen te worden gefinancierd uit de toekomstige kasstromen van de vennootschap.
d) Kosten van de herstructurering en eigen bijdrage
(166)
In het gecombineerde herstructureringsplan zijn de tot nu toe door Stocznia Gdynia gemaakte herstructureringskosten gesteld op 936 702 419 PLN, waaronder investeringskosten van 98 miljoen PLN en schuldsaneringskosten van 365 miljoen PLN (25). Volgens het gecombineerde herstructureringsplan heeft de herstructurering van de scheepswerf in Gdańsk 311 533 500 PLN gekost, waaronder investeringskosten van 23 miljoen PLN en schuldsaneringskosten van 48 miljoen PLN (26). Het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 bevat geen wijzigingen van de in het verleden gemaakte kosten, maar wel van de verwachte herstructureringskosten van de samengevoegde werven. De navolgende kosten kunnen worden onderscheiden: investeringskosten van 552 miljoen PLN, aflossing van achterstallige betalingen aan de overheid van 892 miljoen PLN, (27) aflossing van achterstallige betalingen aan particuliere schuldeisers van 889 miljoen PLN, voorziening voor verwachte verliezen over 2008 van 250 miljoen PLN, (28) aflossing van een eventuele vordering van 308 miljoen PLN in verband met de aanhangige procedure over de nog openstaande belastingsschuld van Stocznia Gdańsk, kosten van 42,8 miljoen PLN voor de sloop van overtollige productiemiddelen (scheepshellingen) en kosten van 69 miljoen PLN voor de personele herstructurering. In totaal bedragen de verwachte kosten aldus 3 miljard PLN.
(167)
Tijdens de bijeenkomst van 30 september is door de Poolse autoriteiten voorgesteld om de feitelijk in het verleden aan de werven toegekende bedrijfssteun buiten beschouwing te laten bij het berekenen van de eigen bijdrage aan de herstructureringskosten. Door de Poolse autoriteiten is aan de Commissie voorgesteld om bij de berekening uit te gaan van de gemaakte herstructureringskosten vanaf het tijdstip waarop de investeerder zeggenschap over de werf heeft verkregen. ISD Polska is op 28 november 2008 meerderheidsaandeelhouder van Stocznia Gdańsk geworden. Door de Poolse autoriteiten is gesteld dat de sindsdien door de werf gemaakte herstructureringskosten 62,5 miljoen PLN hebben bedragen. Gezien het feit dat ISD Polska nog geen aandeelhouder van Stocznia Gdynia is, zouden de herstructureringskosten die ten behoeve van die werf zijn gemaakt, buiten beschouwing moeten blijven, zodat het door Polen op 30 september voorgestelde bedrag aan herstructureringskosten gelijk zou zijn aan 3,065 miljard PLN.
(168)
ISD Polska voert aan dat de eigen bijdrage van de scheepswerf en haar aandeelhouders aan de herstructureringskosten uit tabel 1b blijkt, waarin de voorstellen als bedoeld in het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 verdisconteerd zijn.
Tabel 1b
Eigen bijdrage aan de herstructureringskosten volgens het gecombineerde herstructureringsplan
(uitgedrukt in PLN)
Gestelde eigen bijdrage in het verleden
1.
Verkoop activa door Stocznia Gdynia
3 783 515
2.
Omzetting vreemd vermogen in eigen vermogen door werknemers en particuliere schuldeisers
70 740 000
3.
Verkoop financiële activa door Stocznia Gdynia tussen 1 mei 2004 en 24 juni 2008
72 797 423
4.
Lease van productiemiddelen - Gdynia
8 335 000
5.
Investeringskosten 2004-2007- Gdynia
98 044 000
6.
Aankoop aandelen door ISD
35 875 059
7.
Investeringskosten 2004-2007- Gdańsk
22 238 900
8.
Lease van productiemiddelen - Gdańsk
14 700 000
9.
Herstructurering geldlening van Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Lening van ISD
2 000 000
Gestelde eigen bijdrage in de toekomst
11.
Kapitaalverhoging door ISD
305 000 000
12.
Kapitaalverhoging door ISD
100 000 000
13.
Verkoop activa
240 000 000
14.
Lening voor werkkapitaal
280 000 000
15.
Lening voor investering in niet-scheepsbouwactiviteiten
185 000 000
16.
Werkkapitaal voor niet-scheepsbouwactiviteiten
45 000 000
17.
Aankoop aandelen van Agentschap voor Industriële Ontwikkeling (29)
69 560 400
(169)
Volgens de Poolse toelichting op het gecombineerde herstructureringsplan van 7 juli 2008 en het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 zijn de bronnen voor externe financiering die hierboven in de punten 14 tot en met 16 genoemd zijn, nog niet bekend.
(170)
ISD Polska verwacht in 2012 een lening van 280 miljoen PLN te kunnen verkrijgen ten behoeve van het werkkapitaal van de werven en acht deze verwachting ook reëel gezien de gunstige voor 2012 geprognosticeerde verhouding tussen de schulden en de EBIDTA.
(171)
Voor wat betreft de leningen ten behoeve van de niet-scheepsbouwactiviteiten (bouw van windmolens, zie de punten 15-16 in bovenstaande tabel) is ISD Polska voornemens een speciale dochtermaatschappij (SPV) van de gefuseerde scheepswerven op te richten die zich zal bezig houden met de productie van die windmolens. ISD Polska verwacht dat die SPV extern kapitaal aan zal kunnen trekken. In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 is aanvullende informatie over de investeringsleningen ten behoeve van het windmolenproject (punt 15) opgenomen, waaronder een samenvatting van het project dat was bedoeld voor overlegging aan de verschillende banken. Twee van belang zijnde brieven die op het project betrekking hebben, één van Kredyt Bank (KBC) d.d. 4 augustus 2008 en één van Fortis Bank d.d. 4 september 2008, zijn bij het herstructureringsplan gevoegd. Fortis Bank stelt dat algemeen bekend is dat zij belangstelling heeft voor projecten op het gebied van hernieuwbare energie. Zij uit haar interesse in het windmolenproject van ISD en zou het op prijs stellen nader met ISD van gedachten te wisselen over bepaalde punten. Ook door Kredyt Bank wordt verklaard dat er belangstelling bestaat voor de financiering van projecten op het gebied van hernieuwbare energie. De bank noemt de navolgende onderzoeken en analyses die verricht dienen te worden voordat de lening overwogen kan worden: een evaluatie van het ondernemingsplan en het financiële model op basis van reële aannames die recht doen aan de marktwetten, een evaluatie van de winstgevendheid van het project en de gevoeligheid ervan voor factoren zoals de materiaalprijzen en de valutakoersen, een evaluatie van bestaande toeleveringscontracten en de uitkomst van de lopende bestuursrechtelijke procedure betreffende de juridische status van de grond waarop het project zou moeten plaatsvinden.
(172)
Bij brief van 8 juli 2008 heeft Polen een lijst overgelegd met de financiële activa en productiemiddelen die ISD Polska van plan was te verkopen teneinde een opbrengst van 189 miljoen PLN te realiseren. In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 wordt dit cijfer gecorrigeerd tot 240 miljoen PLN, met name op basis van een nieuwe schattingsgrondslag van het belangrijkste onderdeel van de desinvesteringen: de verkoop van de grond waarop de drie scheepshellingen van Stocznia Gdańsk zich thans nog bevinden. Terwijl het herstructureringsplan van juni nog uitging van een geschatte netto-opbrengst van de verkoop (verkoopprijs minus de kosten van het verkooprijp maken van de grond), gaat het plan van 12 september 2008 uit van een nominale waarde van de verkoopopbrengst en worden de kosten van het verkooprijp maken van de grond meegenomen bij de schatting van de herstructureringskosten. Bij het plan van 12 september 2008 is een onafhankelijke taxatie van de grond gevoegd. Die taxatie toont echter niet de actuele marktwaarde van de grond, maar geeft een schatting van de waarde die de grond zou hebben voor een belegger die daarop bijvoorbeeld appartementen of kantoren wil realiseren.
(173)
Polen verklaarde dat de scheepshellingen op de werf van Gdańsk en het aangrenzende perceel thans eigendom zijn van een vennootschap genaamd Synergia 99. Stocznia Gdynia is een van de aandeelhouders van Synergia en is ingevolge een aandeelhoudersovereenkomst gerechtigd de scheepschellingen en het aangrenzende perceel over te nemen bij liquidatie van Synergia. Volgens de door Polen verschafte informatie zal de verdeling van de activa van Synergia afhangen van de voortgang van de lopende administratiefrechtelijke procedure over de precieze grenzen van de haven van Gdańsk.
(174)
In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 wordt uitgelegd dat de lopende administratiefrechtelijke procedure geen betrekking heeft op het perceel dat aan de scheepshellingen grenst. Tevens is een bevestiging van Synergia 99 van 28 augustus 2008 bijgevoegd waarin wordt verklaard dat Synergia bij de bevoegde instanties een verzoek zal indienen om het perceel waarop de scheepshellingen zijn gebouwd, niet te beschouwen als behorende tot het havengebied.
(175)
In het plan van 12 september 2008 wordt ook een uitleg gegeven van de regeling die tussen de aandeelhouders is overeengekomen ten aanzien van de liquidatie van Synergia 99. Deze zal in twee fasen geschieden: allereerst wordt Synergia 99 opgesplitst in twee vennootschappen die elk bepaalde geoormerkte activa van Synergia 99 zullen overnemen; daarna zal Stocznia Gdynia enig eigenaar worden van de vennootschap die de grond heeft verkregen waarop de scheepshellingen zijn gebouwd. Volgens het plan dient de eerste fase van de liquidatie plaats te vinden op een vergadering van aandeelhouders van Synergia, te houden op 15 oktober 2008. De geplande opsplitsing is echter afhankelijk van de vraag in hoeverre de grenzen van het havengebied worden gewijzigd. De aandeelhoudersovereenkomst inzake de regeling voor de liquidatie van Synergia 99 is in tijd beperkt.
(176)
Volgens de balans van Stocznia Gdynia heeft de scheepswerf een deelneming in het kapitaal van Synergia 99 van 40 miljoen PLN. Volgens het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 (30) heeft het bestuur van Synergia 99 in augustus 2007 met het oog op de te sluiten aandeelhoudersovereenkomst inzake de opsplitsing van activa bij een eventuele liquidatie van Synergia bevestigd dat de nominale waarde van de activa van Synergia 99 gelijk was aan […] (31) miljoen PLN, welke waarde volgens het bestuur in overeenstemming was met de marktwaarde. Uit een onafhankelijke taxatie die toendertijd door de directie aan de aandeelhouders is verschaft, blijkt inderdaad dat de marktwaarde van de grond waarop de scheepshellingen zich bevinden, […] miljoen PLN bedraagt.
e) Financiële vooruitzichten
(177)
Het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 bevat een aantal gewijzigde financiële vooruitzichten. Daarbij is uitgegaan van bepaalde veronderstellingen ten aanzien van de inflatie (WIBOR 3m), de wisselkoers tussen de USD en de PLN en de materiaalkosten, voor welke gegevens weer is afgegaan op schattingen van externe deskundigen. De in juni vastgestelde koers tussen de PLN en de USD bedroeg 2,254 voor 2008 en 2,32 voor 2009, terwijl in het plan van 12 september 2008 op basis van een extern rapport (32) is uitgegaan van een wisselkoers van 2,32 voor de gehele herstructureringsperiode. De in juni vastgestelde staalprijs voor 2008 was USD 1 381/t, met daarna een afname tot USD 1 211/t gedurende de periode tot 2011 en vervolgens weer een stijging tot USD 1 359/t gedurende de periode tot 2014. In het plan van 12 september 2008 wordt uitgegaan van hogere staalprijzen (USD 1 539/t in 2009, USD 1 350/t in 2011 en USD 1 516/t in 2014). In het gecombineerde herstructureringsplan van juni 2008 werd uitgegaan van een loonkostenontwikkeling van 7,6 % in 2009, 7 % in 2010, 6 % in 2011 en rond de 5 % na 2012, terwijl in het plan van 12 september 2008 lagere loonstijgingen worden verwacht: 5,8 % in 2009, 5 % in 2010, 4 % in 2011 en 2012 en 3 % per jaar na 2012 (33). In het herstructureringsplan van juni werd een inflatiecijfer van rond de 2,2 % verwacht, terwijl in het plan van 12 september 2008 een hogere inflatie werd voorzien: 3,4 % in 2009 (34) en vervolgens geleidelijk dalend tot 2,5-2,6 % na 2012) (35).
(178)
In vergelijking met het herstructureringsplan van juni 2008 is de belangrijkste wijziging van de financiële vooruitzichten in het plan van 12 september 2008 de opbrengst uit de verkoop van schepen en uit de niet-scheepsbouwactiviteiten. Met name worden in het plan van september veel hogere verkoopprijzen verwacht voor de autoschepen, een van de twee belangrijkste producten. Dit nieuwe uitgangspunt heeft een zeer groot effect op de winstverwachting.
(179)
Ten aanzien van de geconsolideerde winst- en verliesrekening inzake zowel de scheepsbouwactiviteiten als de niet-scheepsbouwactiviteiten wordt in het plan van 12 september 2008 uitgegaan van positieve winstmarges vanaf 2009: 4,1 % in 2009, 3,1 % in 2010, 7,4 % in 2011 en 6,4 % tegen het eind van de herstructureringsperiode in 2012. Daarna zullen de winstmarges naar verwachting dalen tot 4,3 % in 2014 (baisse op de markt) waarna weer een geleidelijke stijging tot 7,7 % in 2017 wordt voorzien.
(180)
In het gecombineerde herstructureringsplan van juni was een korte versie van een gevoeligheidsanalyse opgenomen waarin de gevolgen werden onderzocht die bepaalde wijzigingen van de belangrijkste veronderstellingen zouden hebben op de EBIDTA en de gecumuleerde winst over een periode van tien jaar. Met name zijn de effecten onderzocht van een verdere waardevermeerdering van de PLN met 5 groszy en een verdere stijging van 5 % van de staalprijzen en de lonen. Het gecombineerde herstructureringsplan bevat een nieuwe, meer gedetailleerde gevoeligheidsanalyse waaruit met name blijkt welke gevolgen een waardevermeerdering van de zloty met 5 % zal hebben. In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 wordt ervan uitgegaan dat Polen in 2013 op de euro zal overstappen en dat de scheepswerf daarna geen invloed meer zal ondervinden van eventuele schommelingen in de wisselkoersen met de dollar. De nieuwe gevoeligheidsanalyse toont ook de gevolgen van een waardevermindering van de dollar ten opzichte van de euro met 5 % in de periode van 2013 tot en met 2017 (de periode na de vermoedelijke invoering van de euro in Polen).
(181)
Volgens de financiële vooruitzichten van het plan van juni wordt pas in 2019, het elfde jaar na aanvang van de activiteiten, voorzien in een niet contant gemaakte terugbetaling (waarbij de in de loop der tijd veranderende geldwaarde buiten beschouwing is gelaten). Bij deze berekening is alleen rekening gehouden met het financiële risico van de investeerder (440 miljoen PLN), hetgeen betekent dat de gecumuleerde kasstromen over de onderzochte periode slechts worden vergeleken met de kapitaalinjecties door de investeerder en dat dus geen rekening is gehouden met het feit dat de staat als eerste verwacht wordt een aanzienlijke kapitaalinjectie te verrichten. In het plan wordt ervan uitgegaan dat de herstructureringskosten van circa 712 miljoen PLN uit de toekomstige kasstromen van de vennootschap zullen worden gefinancierd.
(182)
In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 is daarentegen een contant gemaakte terugbetaling over een periode van tien jaar opgenomen. Ook in dit plan wordt ervan uitgegaan dat een groot deel van de herstructureringskosten (712 miljoen PLN ) (36) uit de toekomstige kasstromen zal worden gefinancierd.
7. HERSTRUCTURERINGSPLAN VAN PSC
(183)
PSC is in 2007 in Polen opgericht met het oog op de overname van Stocznia Gdynia. PSC is in handen van twee vennootschappen: Marine Co en Maritim Shipyard, in eigendom toebehorend aan de Poolse ondernemer Janusz Baran. De twee vennootschappen houden zich sinds de jaren 1990 in Gdynia, Gdańsk en Szczecin bezig met het bouwen van schepen en boten en het verrichten van opdrachten in onderaanneming ten behoeve van grotere scheepswerven, met name in Duitsland, Noorwegen, Nederland en Frankrijk, het bouwen van blokken en secties alsmede het verlenen van diensten. Bij de groep zijn in totaal 1 500 mensen werkzaam.
a) Verkoopstrategie
(184)
Op het punt van de marktstrategie wordt er in het plan van uitgegaan dat de vennootschap zich met name zal richten op containerschepen, autoschepen en gastankers en dat er per jaar maximaal tien PSV’s (platform supply vessels) zullen worden opgeleverd. Ook wordt verondersteld dat de scheepswerf in de toekomst twaalf schepen per jaar zal kunnen produceren (na sluiting van het kleine dok). In het gedeelte over de toekomstige productie wordt ervan uitgegaan dat het aantal opgeleverde vaartuigen zal toenemen (van zes in 2008 tot twaalf in 2009, zeventien in 2010 en eenentwintig in 2012). In het overgelegde financiële model dat kennelijk gebruikt is als basis voor het opstellen van de financiële vooruitzichten, wordt ook uitgegaan van een stijgende productie tot 21 vaartuigen in 2012.
(185)
Voorts wordt in het plan voorzien in een diversificatie van activiteiten en de bouw van een containerterminal op het huidige terrein van de werf. Volgens het plan zal de scheepswerf na de capaciteitsvermindering beschikken over een overtollige kuststrook waarop een containerterminal met een capaciteit van 150 000 TEU per jaar kan worden gerealiseerd.
b) Industriële en operationele herstructurering
(186)
Van de voorgestelde herstructureringsmaatregelen zijn met name de voorstellen voor een industriële herstructurering van belang op grond waarvan uitvoering dient te worden gegeven aan een investeringsprogramma dat is gericht op een toename van de productiviteit, een verlaging van de kosten en een verkorting van de productiecyclus. De geraamde kosten van dit investeringsprogramma zijn 80 625 000 EUR. Ook is in het plan een voorziening getroffen voor een investering van 50 miljoen PLN (circa 15 miljoen EUR) voor het realiseren van een containerterminal. Het totale bedrag aan investeringskosten komt hiermee uit op 95,6 miljoen EUR. Elders in het herstructureringsplan wordt het totale investeringsbedrag echter geraamd op 131 miljoen EUR (443 miljoen PLN). Het verschil tussen deze cijfers wordt nergens in het plan nader toegelicht. Volgens het plan zal de uitvoering van bovenbeschreven maatregelen over een periode van vijf jaar leiden tot een kostenbesparing van 25 % per schip.
(187)
Het plan voorziet daarnaast in de invoering van een geïntegreerd IT-systeem om alle onderdelen van de activiteiten van de scheepswerf integraal te kunnen beheren, te weten het ontwerpen, de toeleveringen en voorraden, staalverwerking, planning, toezicht en boekhouding.
(188)
Het plan gaat uit van een handhaving van het huidige personeelsbestand dan wel een inkrimping met 650 werknemers. Niet duidelijk is welke factoren de doorslag zullen geven voor de ene of de andere optie. Voorts wordt in het plan voorzien in de invoering van een systeem voor prestatie-afhankelijke beloningen.
(189)
Ten aanzien van een van de grootste problemen van de scheepswerf - de risico’s die worden gelopen op het gebied van fluctuaties in de wisselkoersen en de stijging van de materiaalkosten - wordt in het plan voorgesteld om indexeringsclausules in de contracten te laten opnemen en om natuurlijke hedging-instrumenten in te zetten (waarbij de uitgaven in de valuta van de inkomsten worden gemaakt).
(190)
Voorts wordt er in het plan van uitgegaan dat de scheepsfinanciering wordt gewaarborgd door de aanbetalingsgaranties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten, waarbij vergeleken met de normale voorwaarden voor gezonde ondernemingen een gunstige opslag wordt gehanteerd, en via overbruggingsleningen met een garantie door het ministerie van Financiën.
c) Financiële herstructurering
(191)
Op het punt van de financiële herstructurering gaat het plan ervan uit dat de bestaande contracten worden opengebroken teneinde de verwachte verliezen te kunnen ombuigen. Volgens het plan zal de herstructurering leiden tot een prijsverhoging van 30 % (waardoor de prijzen in lijn zijn met de marktprijzen) en tot extra inkomsten van 100 miljoen USD.
(192)
De uitvoering van het plan is afhankelijk van de vraag of de Poolse staat extra steun verleent in de vorm van een kapitaalinjectie van 515 miljoen PLN, alsmede van een kwijtscheldings- en betalingsregeling voor de schulden aan de overheid voor een totaalbedrag van 497 miljoen PLN en van een adequate dekking van andere ontstane en potentiële verplichtingen van de scheepswerf (zoals de toekomstige verliezen op de bestaande contracten en eventuele rechtszaken). Tot slot roept de investeerder de staat op ervoor zorg te dragen dat het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten de productie gedurende de herstructureringsperiode garandeert tegen een gunstige opslag (vergeleken met de opslag die normaliter aan gezonde ondernemingen in rekening wordt gebracht) en dat het ministerie van Financiën een werkkapitaalgarantie tot maximaal 297 miljoen PLN verstrekt.
d) Eigen bijdrage
(193)
Ten aanzien van de eigen bijdrage voorziet het plan in een kapitaalinjectie van 500 miljoen PLN door de investeerder ten behoeve van de financiering van de investeringen en de dekking van verliezen op bestaande contracten. Ook wordt in het plan gesteld dat de eigen bijdrage aan het herstructureringsproces een bedrag van 50 miljoen PLN omvat dat zal worden gerealiseerd uit de voorgenomen verkoop van bepaalde activa alsmede een bedrag van 124,5 miljoen PLN, zijnde de opbrengst uit de gerealiseerde verkoop van activa na de toetreding. Betoogd zou derhalve kunnen worden dat de eigen bijdrage daarmee uitkomt op een bedrag van 675 miljoen PLN. In het herstructureringsplan wordt door de investeerder evenwel een eigen bijdrage van slechts 475 miljoen PLN genoemd.
e) Financiële vooruitzichten
(194)
De financiële vooruitzichten zijn gebaseerd op een stabiele wisselkoers van 3,46 PLN per EUR en 2,2 PLN per USD. In de vooruitzichten wordt uitgegaan van de veronderstelling dat het aantal te bouwen vaartuigen tot 2012 toeneemt tot 21 en dat de investeerder daadwerkelijk voornemens is de scheepsbouwactiviteiten op de werf uit te breiden: de verwachte omzet over 2008 is 1,2 miljard PLN en verwacht wordt dat deze blijft toenemen tot 2,6 miljard tegen 2012 (een stijging van 116 % ten opzichte van 2008).
8. COMPENSERENDE MAATREGELEN
(195)
In samenwerking met haar externe adviseur en de werf heeft de Commissie de navolgende methode vastgesteld voor het evalueren van de capaciteitsvermindering die door Polen als compenserende maatregel is voorgesteld.
(196)
Om als compenserende maatregel effect te sorteren, dient die capaciteitsvermindering te waarborgen dat de toekomstige capaciteit van de werf na de herstructurering kleiner is dan de huidige capaciteit.
(197)
De Commissie heeft allereerst de huidige technische capaciteit van de werf beoordeeld. In dat verband heeft zij gesteld dat het assembleren van de schepen in de dokken een knelpunt in het productieproces van de werf is dat niet simpelweg door outsourcing op te lossen is. Op basis van de methode die de Commissie gebruikt heeft (en die noch door de Poolse autoriteiten, noch door de werf betwist is) wordt de capaciteit berekend aan de hand van de assemblageduur in het dok van een gemiddelde portefeuille aan schepen (aangezien de assemblage van schepen met verschillende CGT-waarden toch evenveel tijd kan kosten).
(198)
Bij het berekenen van de huidige capaciteit dient rekening te worden gehouden met de feitelijke tijd die nodig is om een (bepaald type) schip in een dok te assembleren. Bij het berekenen van die tijdsduur dienen alle bestaande tekortkomingen in aanmerking te worden genomen zoals de lage productiviteit, de bestaande knelpunten, de verouderde activa, een inefficiënte productiestroom en de problemen met het personeel. De enige factor waaraan die assembleertijd aangepast kan worden, zijn de financiële beperkingen als gevolg van de moeilijke financiële situatie waarin de werf verkeert. Het niet of slechts beperkt toegang hebben tot werkkapitaal kan het productieproces immers ernstig belemmeren. Aangezien dit echter een externe factor is die kenmerkend is voor alle bedrijven in financiële moeilijkheden en die geen verband houdt met de inefficiëntie van het bedrijf zelf, heeft de Commissie zich op het standpunt gesteld dat de feitelijke prestaties van de werf gebaseerd dienen te worden op de hypothese dat er sprake is van een probleemloze toegang tot werkkapitaal.
(199)
Bij de raming van de toekomstige capaciteit is rekening gehouden met de tijd die waarschijnlijk nodig is om een (bepaald type) schip op de scheepshelling te assembleren. Daarbij is ervan uitgegaan dat de productiviteit van de werf vergelijkbaar is met een benchmark van andere concurrerende Europese scheepswerven. Met andere woorden, net als bij die andere werven dienen bij de capaciteitsberekening van de werf ook de effecten van de noodzakelijke modernisering van de faciliteiten en de invoering van optimale werkomstandigheden (organisatie, toeleveringen, personeelsbestand) in aanmerking te worden genomen.
(200)
Die modernisering is onvermijdelijk indien de werf zijn levensvatbaarheid op de lange termijn zeker wil stellen. Door de hieraan gekoppelde productiviteitsstijging is de werf in staat om zowel de input te verminderen als sneller te produceren. Indien bepaalde aspecten van de productie verbeteren, zal de capaciteit (in de zin van het vermogen om een bepaald aantal schepen te bouwen) echter ook toenemen. Daarom dient hier de kanttekening te worden gemaakt dat het buiten bedrijf stellen van bepaalde faciliteiten - zoals het sluiten van het droogdok SD I van de werf Stocznia Gdynia - volledig gecompenseerd kan worden door een capaciteitstoename van het resterende dok. Indien de compenserende maatregelen daadwerkelijk effect willen hebben, dient de capaciteitsvermindering zodanig te zijn dat de capaciteit van de werf aan het einde van de herstructurering, d.w.z. na de investeringen en verbeteringen in de productiviteit, lager is dan de huidige capaciteit. Alleen op deze manier kunnen de twee relevante doelstellingen met elkaar in overeenstemming worden gebracht, te weten enerzijds het verwezenlijken van de levensvatbaarheid op de lange termijn, waarvoor een grotere productiviteit noodzakelijk is, en anderzijds het zo veel mogelijk minimaliseren van de verstorende effecten op de handel.
(201)
Om een consequente berekening van de huidige en de toekomstige capaciteit te waarborgen, dient eenzelfde productmix gebruikt te worden, d.w.z. identieke scheepstypen. Als alternatief kan er als vervanging een „gemiddeld schip” worden gebruikt (d.w.z. de gemiddelde CGT-waarde op basis van de orderportefeuille van de werf).
(202)
Aanvankelijk heeft Stocznia Gdynia aangegeven dat haar technische capaciteit 540 000 CGT bedroeg. Na een toelichting op bovenstaande rekenmethode en nadat er tussen de Commissie en Stocznia Gdynia onderlinge overeenstemming was bereikt, heeft de werf aangegeven dat de technische veronderstellingen voor de berekening van die huidige capaciteit (in zo verre ervan uit wordt gegaan dat er geen financiële beperkingen bestaan) een dokcyclus van drie maanden is met een parallelle assemblage van maximaal drie schepen in verschillende bouwfasen (gedeeltelijk gebruik van de semi-tandem-methode in het grote SD II-dok). Op die basis kunnen er maximaal veertien schepen per jaar worden gebouwd. De gebruikte hypothetische portefeuille is kenmerkend voor de werf, hetgeen ook blijkt uit de bestaande portefeuille en de verkoopstrategie zoals die in het herstructureringsplan van 2006 is opgenomen. Met een gemiddelde van 27 000 CGT per schip wordt de huidige capaciteit zonder financiële beperkingen op 378 000 CGT geraamd.
(203)
Om de impact te onderzoeken van de bestaande financiële beperkingen op het productieproces (i.c. te onderzoeken met hoeveel weken/maanden de productiecyclus wordt verlengd bij vertragingen in de levering van materialen uitsluitend als gevolg van een gebrek aan werkkapitaal) en om te beoordelen of de ernst van die beperkingen over- dan wel onderschat worden, heeft de Commissie het capaciteitscijfer vergeleken met het beste resultaat in de afgelopen jaren (twaalf schepen in 2002 met een gezamenlijk totaal van 272 000 CGT). In de eerste plaats merkt de Commissie op dat de discrepantie tussen het beste resultaat in 2002 en de huidige technische capaciteit mede een gevolg is van verschillen in de orderportefeuilles. Op dit moment bouwt de werf schepen met een hogere CGT-waarde. Indien de werf in 2002 schepen had geproduceerd van gemiddeld 27 000 CGT, zou de totale productie 324 000 CGT hebben bedragen. Het resterende verschil kan toegeschreven worden aan de huidige financiële beperkingen met betrekking tot het productieproces. Dat verschil komt overeen met circa twee schepen met een gemiddeld CGT, dat is 14 % van de capaciteit, hetgeen de Commissie als een redelijk uitgangspunt beschouwt.
(204)
Ten aanzien van de toekomstige capaciteit op basis van de aanname dat beide dokken gebuikt worden, heeft de werf toegelicht dat het grote SD II-dok zowel voor parallelle scheepsbouw als voor de semi-tandem-constructie geschikt is. Dat betekent dat er maximaal vier scheepsrompen in verschillende constructiefasen tegelijkertijd kunnen worden gebouwd. Op basis van een dokcyclus van drie maanden zou de werf zo maximaal achttien schepen per jaar kunnen bouwen (37). Uitgaande van een gemiddeld CGT per schip van 27 000 zou de toekomstige capaciteit van de werf met beide dokken in bedrijf 486 000 CGT bedragen. Uitgaande van schepen van gemiddeld 27 000 CGT zou de toekomstige capaciteit van de werf na de sluiting van het kleine SD I-dok twaalf schepen c.q. 324 000 CGT bedragen.
(205)
Op basis van deze cijfers concludeert de Commissie dat de capaciteitsvermindering na sluiting van het kleine SD I-dok overeenkomt met circa 14 %. Rekening houdend met het feit dat de werf dan nog slechts over één faciliteit voor de tewaterlating zou beschikken (het SD II-droogdok), en de werf middels een uitgebreide, betrouwbare break-even-analyse heeft aangetoond dat door een vermindering van de capaciteit van het SD II-dok (naast de sluiting van het SD I-dok), de levensvatbaarheid van de werf op lange termijn in gevaar zou komen, heeft de Commissie vooralsnog besloten dat de door Polen voorgestelde sluiting van het SD I-dok een toereikende compenserende maatregel is.
(206)
In het gecombineerde herstructureringsplan van ISD Polska wordt een alternatief pakket van compenserende maatregelen gepresenteerd met het oog op de gekozen bedrijfsstrategie. In het plan worden de volgende compenserende maatregelen voorzien in het kader van het onderzoek naar de toekenning van staatssteun aan Stocznia Gdańsk en Stocznia Gdynia: het sluiten van drie scheepshellingen van Stocznia Gdańsk (uiterlijk 31 december 2008) in zoverre het mogelijk is om de bestaande productie van Stocznia Gdańsk gezien de technische, organisatorische en juridische obstakels, te verplaatsen naar het kleine dok van Gdynia. Tijdens de bijeenkomst van 8 juli 2008 heeft ISD Polska verklaard dat ervan uit werd gegaan dat de scheepshellingen niet vóór de tweede helft van 2009 gesloten zouden worden vanwege de noodzakelijke werkzaamheden om het kleine droogdok van Gdynia in te richten. In het gecombineerde herstructureringsplan van september wordt voorgesteld om de sluiting van twee scheepshellingen uit te stellen tot juni 2009 en om de derde scheepshelling pas in oktober 2009 te sluiten (38). Daarnaast zal de capaciteit van de werf tot 400 000 CGT per jaar beperkt worden gedurende een periode van tien jaar na de toetredingsdatum van Polen tot de Europese Unie, dat wil zeggen tot 2014.
(207)
Tijdens de bijeenkomst van 30 september heeft ISD Polska de Commissie geïnformeerd dat de productie, als aanvullende compenserende maatregel, voor een periode van tien jaar na de sluiting van de hellingen ook verder teruggebracht zou kunnen worden tot 360 000 CGT per jaar. ISD Polska heeft in dat verband ook aangegeven dat de hellingen ook eerder gesloten zouden kunnen worden dan in het herstructureringsplan van 12 september is voorzien: scheepshellingen B3 en B5 zouden eind april 2009 buiten bedrijf kunnen worden gesteld en scheepshelling B1 uiterlijk eind augustus 2009.
(208)
In het herstructureringsplan van PSC is erin voorzien dat het kleinere dok begin 2009 verkocht wordt. De verwachte opbrengst van 170 miljoen PLN is bedoeld om het werkkapitaal van de werf te verhogen.
9. TOEGEKENDE STAATSSTEUN AAN STOCZNIA GDYNIA (SITUATIE IN JUNI 2008)
(209)
Volgens de Poolse autoriteiten heeft Stocznia Gdynia sinds 1 mei 2004 de staatssteun ontvangen zoals die in de tabellen 1-4 is opgenomen.
(210)
In tabel 1 is de steun weergegeven zoals deze tussen 1 mei 2004, de datum van de Poolse toetreding tot de EU, en 30 juni 2007 is toegekend. Polen heeft deze maatregelen bij brief van 13 juli 2007 aangemeld. Het overzicht bevat ook een aantal maatregelen die beschreven zijn in bijlage I, deel B, bij het besluit om een formele onderzoeksprocedure in te leiden.
(211)
Polen heeft een aanvullende toelichting verstrekt met betrekking tot de schuldsanering op grond van hoofdstuk 5a. De Poolse autoriteiten hebben toegelicht dat de werf activa aan de Beheerder (39) heeft overgedragen voor een bedrag dat ten minste gelijk is aan 45 % van de waarde van de overgedragen passiva (40). Volgens Polen is de staatssteuncomponent dus gelijk aan 55 % van de nominale waarde van de passiva die aan de Beheerder zijn overgedragen. Voor een overzicht van die nominale waarden wordt verwezen naar tabel 1 hieronder.
(212)
De leningen in tabel 1 die gedekt zijn door garanties van het ministerie van Financiën, zijn verstrekt tegen een rentetarief van LIBOR 1M + 100 basispunten. Het risico dat de werf in gebreke zou blijven, is op het moment van de verstrekking van de garanties door de Poolse autoriteiten op 60-70 % geraamd. De garanties van het ministerie van Financiën zijn afgegeven in ruil voor zekerheid in de vorm van een door de werf uitgegeven blanco promesse en een notariële akte waarin de werf instemde met een uitwinning van activa tot 120 % van de waarde van de garantie. Het ministerie van Financiën heeft een opslag van 0,4 % van het gegarandeerde bedrag in rekening gebracht.
(213)
In tabel 1 zijn ook leningen van Korporacja Polskie Stocznie (hierna: „KPS”) opgenomen die gebruikt zijn om de behoefte aan werkkapitaal van de werf te financieren. Bij brieven van 11 juli 2007 en 9 januari 2008 heeft Polen gesteld dat deze leningen geen staatssteun vormen aangezien de in rekening gebrachte rente overeenkomt met de risicobeoordeling van het specifieke project waarvoor de lening was aangevraagd.
(214)
Voor de leningen die in 2005-2007 zijn verstrekt, heeft KPS een rentetarief in rekening gebracht variërend van 9,6 % tot 13,46 %, waarbij de gemiddelde vaste rente 10,64 % bedroeg. Daarnaast heeft KPS een eenmalige vergoeding van tussen de 0,1 % en 0,4 % in rekening gebracht. Volgens de Poolse autoriteiten heeft KPS zekerheid verlangd in de vorm van een toestemming tot uitwinning, een overeenkomst inzake de cessie van vorderingen, een blanco promesse c.q. activaverpandingen (41).
(215)
KPS is in 2004 opgericht als een volledige dochteronderneming van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling om als risicokapitaalfonds voor het Agentschap te fungeren. De oorspronkelijke rol was om als vehikel te dienen voor de consolidatie van de drie grootste scheepswerven in Polen, maar dit project is in 2006 afgeblazen. Volgens de informatie die Polen in 2006 heeft verstrekt (42), zou KPS gefinancierd worden middels een kapitaalinjectie door het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling, een bijdrage in natura (aandelen in derde bedrijven) door het Agentschap en een doorlopende banklening van het Agentschap die specifiek was bedoeld om de financiering van scheepswerven te ondersteunen. Volgens de informatie die beschikbaar is op de website van de Poolse regering, zou KPS ook de scheepsbouwactiviteiten in Polen moeten steunen door het uitgeven van obligaties die volledig door het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling gegarandeerd zouden worden. In het document Een strategie voor de scheepsbouwsector (maritieme scheepsbouwwerven) in Polen 2006-2010 (43) wordt zelfs bevestigd dat KPS financiële middelen zou moeten genereren door de uitgifte van schuldpapieren met een waarde van ongeveer 100 miljoen USD, gedekt door activa die geoormerkt waren voor de herstructurering van de scheepsbouwsector in de vorm van fondsen die door het ministerie van Financiën naar het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling zijn overgeheveld.
(216)
In tabel 2 zijn de maatregelen opgenomen waarover de Commissie na 13 juli 2007 is geïnformeerd bij brieven van 6 december 2007 en 12 februari 2008: twee leningen van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling ter financiering van werkkapitaal (lonen en handelsverplichtingen). In tabel 2 is ook een lening opgenomen die KPS verstrekt heeft op grond van het besluit onder nr. 02/11/2007. De Commissie is hierover bij brief van 9 januari 2008 in kennis gesteld (44). De Commissie beschikt echter niet over nadere informatie over de omvang en de looptijd van deze lening. Voor deze lening heeft KPS 10,5 % rente en een eenmalige vergoeding van 0,1 % in rekening gebracht.
(217)
Gezien de penibele financiële situatie van de werf kan de Commissie de mogelijkheid niet uitsluiten dat er ook nog andere staatssteun van soortgelijke aard aan Stocznia Gdynia is toegekend.
(218)
In tabel 3 wordt een overzicht gegeven van de openstaande schulden van Stocznia Gdynia aan de overheid per 30 september 2007. Deze informatie is door Polen bij brief van 9 januari 2008 verstrekt. Polen heeft in die brief bevestigd dat Stocznia Gdynia haar schulden aan de overheid niet periodiek voldoet. De vorderingen van het Bureau voor Sociale Zekerheid (ZUS) worden bijvoorbeeld op het moment dat deze opeisbaar worden slechts betaald in zoverre de financiële situatie dit toelaat.
(219)
Volgens bijlage 1 bij de brief van Polen van 9 januari 2008 bedroegen de openstaande vorderingen van de relevante overheidsinstanties per 1 mei 2004 ongeveer 254 miljoen PLN. Tussen 1 mei 2005 en 30 september 2007 zijn daar nieuwe schulden bijgekomen ter waarde van circa 362 miljoen PLN. In die periode heeft Stocznia Gdynia een bedrag van ongeveer 194 miljoen PLN terugbetaald (45). Per 30 september 2007 bedragen de openstaande vorderingen van de overheid circa 423 miljoen PLN.
(220)
Stocznia Gdynia was voornemens om in ieder geval een deel van de openstaande schulden terug te betalen uit de opbrengst van de kapitaalinjectie door het ministerie van Financiën ter hoogte van 515 miljoen PLN. Hieraan was echter wel de voorwaarde verbonden dat een particuliere investeerder die op basis van de bovenbeschreven privatiseringsprocedure geselecteerd zou moeten worden, eveneens een kapitaalinjectie zou doen.
(221)
Na de toetreding van Polen tot de EU heeft Stocznia Gdynia tot slot steun ontvangen die door Polen wordt aangemerkt als steun die voor andere doeleinden dan de herstructurering is toegekend (zie tabel 4 hierna). Het ging om een bedrag aan staatssteun van in totaal 412 000 PLN voor O&O en opleidingen.
(222)
Behalve de steun die is opgenomen in de tabellen 1 tot en met 4 heeft Stocznia Gdynia ook nog andere steun ontvangen.
(223)
In de eerste plaats heeft Polen bij brief van 11 juli 2007 (46) een maatregelenpakket aangekondigd dat omschreven werd als steun die toegekend dient te worden […] tussen 1 juli 2007 en het voltooien van het herstructureringsproces.
(224)
De Commissie constateert in ieder geval dat deze maatregelen een mogelijke afschrijving van de rente omvatten die is opgebouwd tussen 1 juli 2003 en 15 maart 2005 met betrekking tot vorderingen van de overheid die geherstructureerd zijn op grond van hoofdstuk 5a. Daarmee is een bedrag gemoeid van in totaal 6 905 304 PLN. Volgens Polen zijn Stocznia Gdynia en de Poolse autoriteiten het niet eens over de vraag of deze rente al dan niet afgeschreven dient te worden en is hierover een zaak aanhangig gemaakt voor de nationale rechter. Aangezien deze rente voortvloeit uit de hoofdvorderingen die op grond van hoofdstuk 5a geherstructureerd zijn (zie tabel 1), is de Commissie van mening dat het afschrijven van die rente voor het volledige bedrag (47) als staatssteun aangemerkt dient te worden en onder het toepassingsgebied van de onderhavige beschikking valt.
(225)
De Commissie merkt eveneens op dat deze tabel een aantal maatregelen bevat verband houdende met een uitstel van betaling of een afschrijving van schulden aan de overheid. Het is niet duidelijk in welke mate deze maatregelen overlap vertonen met de openstaande vorderingen van de overheid zoals opgenomen in bijlage 1 bij de brief van Polen van 9 januari 2008 (zoals hieronder samengevat in tabel 3).
(226)
Wellicht van het grootste belang is het feit dat Stocznia Gdynia geprofiteerd heeft van de productiegaranties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten (hierna: „de aanbetalingsgaranties” of „de garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten”). Vanaf 1 mei 2004 is vrijwel de gehele productie van de werf dankzij deze garanties gefinancierd. In de periode tussen 1 mei 2004 en 12 juni 2008 heeft Stocznia Gdynia 108 garanties gekregen voor een totaalbedrag van 3 095 529 638 PLN ten behoeve van schepen die op de werf van Gdynia zijn gebouwd (dus niet op de werf van Gdańsk, een voormalige dochteronderneming van Stocznia Gdynia) (48). In zijn document van 11 juli 2007 heeft Polen de Commissie geïnformeerd dat het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten tot eind 2008 garanties aan Stocznia Gdynia zou blijven verstrekken.
(227)
Het is een bekend gegeven in de scheepsbouw dat werven doorgaans onvoldoende werkkapitaal hebben voor de bouw van schepen en dat zij daarvoor op externe financiering terugvallen, hetzij middels leningen (de zogeheten productieleningen) hetzij door gebruik te maken van de aanbetalingen van reders. Meestal betalen die reders 80 % van de koopprijs in termijnen vooraf, waarbij die termijnen samenvallen met bepaalde, duidelijk gedefinieerde fasen in de constructie. De resterende 20 % wordt bij levering van het schip voldaan. De participatie van reders in de financiering van de bouw van schepen is dan ook essentieel. De rol van de aanbetalingsgaranties die het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten aan Stocznia Gdynia heeft verstrekt, was het verzekeren van de aanbetalingen van reders tegen het risico dat de werf niet in staat zou zijn om het desbetreffende schip te leveren.
(228)
Volgens diverse verklaringen van Polen werden de garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten op de volgende manier aan Stocznia Gdynia verstrekt (49). In de eerste plaats werd er een overeenkomst gesloten met de betrokken reder, die doorgaans pas van kracht zou worden indien Stocznia Gdynia aan de voorwaarde had voldaan om binnen een bepaalde periode aan te tonen dat de financiering van de bouw door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten gegarandeerd zou worden. Vervolgens vaardigde het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten een besluit uit dat zij de financiering van het gehele schip zou dekken door de aanbetalingen te garanderen. In de daaropvolgende individuele overeenkomsten activeerde het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten de garantie voor elk van de afzonderlijke aanbetalingen (doorgaans vier). Het totale risico voor het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten als Stocznia Gdynia niet in staat zou zijn om te leveren, beloopt doorgaans 80 % van de totale koopprijs, hetgeen overeenkomt met alle aanbetalingen die de reder vóór de levering heeft gedaan. Dat totale risico is bekend op het moment dat het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten het besluit uitvaardigt om de aanbetalingen van de reder te dekken. De garantie vervalt bij levering van het schip.
(229)
De activiteiten van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten zijn gevarieerd (50), maar kunnen in wezen opgesplitst worden in een commercieel gedeelte en in werkzaamheden die namens het ministerie van Financiën uitgevoerd worden of door dat ministerie gegarandeerd worden. Die laatste werkzaamheden worden middels een aparte bankrekening uitgevoerd, te weten „Interes Narodowy”. De garanties die aan Stocznia Gdynia zijn verstrekt, behoren tot de werkzaamheden die door het ministerie worden gegarandeerd.
(230)
Volgens de informatie die Polen heeft verschaft, zijn de aanbetalingsgaranties door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten aan Stocznia Gdynia verstrekt tegen garantieopslagen die varieerden afhankelijk van de waarde van de garantie. Zo bedroeg die opslag bijvoorbeeld 2 % per jaar voor garanties die lager waren dan 35 miljoen PLN en 1 % per jaar voor garanties met een waarde van meer dan 35 miljoen PLN. Als zekerheid voor een garantie verlangde het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten de overdracht van de eigendom van het schip, van het schip onder constructie en van de bouwmaterialen. Voor de garanties die het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten vóór het einde van de herstructureringsperiode, i.c. vóór 2012, heeft verstrekt, gelden waarschijnlijk dezelfde voorwaarden.
(231)
Tot slot merkt de Commissie op dat Polen op 3 juni 2008 een besluit heeft aangenomen om Stocznia Gdynia een aanvullende kapitaalinjectie van 515 miljoen PLN toe te kennen.
(232)
Uit de tabellen 1-4 en uit bovenstaande informatie blijkt dat Stocznia Gdynia sinds 1 mei 2004 geprofiteerd heeft van steunmaatregelen met een totale nominale waarde van 5 018 862 443 PLN (circa 1 434 miljoen EUR).
Tabel 1
Aan Stocznia Gdynia toegekende staatssteun tussen 1 mei 2004 en 30 juni 2007 volgens de informatie die door de Poolse autoriteiten beschikbaar is gesteld
Item nr.
Steunverlenende autoriteit
Steuninstrument
Rechtsgrondslag
Nummer van besluit of overeenkomst
Datum waarop de steun is toegekend
Datum van inwerking-treding
Periode waarvoor de steun is toegekend
Nominale waarde van de steun
(in PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Min. van Financiën
Garantie - schip nr. 8276/1
Garanties verstrekt door het min. van Financiën en in het kader van de Wet op de rechtspersonen van 8 mei 1997 (Staatsblad 2003/174, item 1689, zoals gewijzigd)
Kabinetsbesluit nr. 198/2004 of 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Tot 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Min. van Financiën
Garantie - schip nr. 8276/2
Kabinetsbesluit nr. 198/2004 van 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Tot 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Min. van Financiën
Garantie - schepen nrs. 8245/1-4
Kabinetsbesluit nr. 213/2004 van 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Tot 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Min. van Financiën
Garantie - schepen nrs. 8148/11 en 8184/14-17
Kabinetsbesluit nr. 222/2004 van 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Tot 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Hoofd van de provincie Pommeren
Afschrijving
Wet van 30.10.2002
Besluit nr. UPP/11/3/2005 van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling van 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Eenmalige afschrijving
600 568,04 (51)
6.
Staatsfonds voor de herintegratie van gehandicapten
Afschrijving
Besluit nr. UPP/11/3/2005 van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling van 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Eenmalige afschrijving
5 331 071,54 (51)
7.
Provincie Pommeren
Afschrijving
Besluit nr. UPP/11/3/2005 van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling van 15.3.2005
4.1.2005
15/3/2005
Eenmalige afschrijving
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Afschrijving
Besluit nr. UPP/11/3/2005 van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling van 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Eenmalige afschrijving
23 048 186,93 (51)
9.
Agentschap voor Industriële Ontwikkeling
Kapitaalinjectie
Artikel 56, Privatiseringswet (Staatsblad 2002/171, item 1397, als gewijzigd)
Overeenkomst (notariële akte Rep. A nr. 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Eenmalige kapitaalinjectie
40 000 000,00
10.
Vereniging van gemeenten
Regeling voor terugbetaling in termijnen
Wet van 30.10.2002
Nr. 200364/1/ZR -herstructurerings- overeenkomst van 22.11.2004
22.11.2004
Maandelijkse termijn-betalingen van 31.12.2004 tot 28.2.2006
Eenmalige transactie
419 543,25
11.
Min. van Financiën
Bouwgarantie voor de schepen met nrs.: 8184/21-25
Garanties verstrekt door het min. van Financiën en in het kader van de Wet op de rechtspersonen van 8 mei 1997 (Staatsblad 2003/174, item 1689, zoals gewijzigd)
Kabinetsbesluit nr. 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Tot 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 1/2/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr. 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Regeling voor de terugbetaling in termijnen
Toegepast door de debiteur
Formeel nog niet toegekend, maar in de praktijk wel uitgevoerd
In termijnen tot eind 2008
In termijnen tot eind 2008
34 272 360,17
Totaal
648 678 711,50
Tabel 2
Aan Stocznia Gdynia toegekende aanvullende staatssteun tussen 1 juni 2007 en 15 juli 2008 volgens de informatie die door de Poolse autoriteiten beschikbaar is gesteld
Nr
Steunverlenende autoriteit
Steuninstrument
Rechtsgrondslag
Nummer van besluit of overeenkomst
Datum waarop de steun is toegekend
Datum van inwerking-treding
Periode waarvoor de steun is toegekend
Nominale waarde van de steun
(in PLN)
20.
Agentschap voor Industriële Ontwikkeling
Lening
Artikel 56, Privatiseringswet (Staatsblad 2002/171, item 1397, zoals gewijzigd)
Overeenkomst van lening nr. OPP/11/07
4.12.2007
In twee termijnen:
5.12.2007
4.1.2008
Uiterlijk 31.5.2008
40 000 000
21.
Agentschap voor Industriële Ontwikkeling
Lening
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Lening
Activiteit van KPS volgens de statuten
Overeenkomst van lening nr 2.11.2007
?
Tabel 3
Openstaande schulden aan de overheid per 30 september 2007 volgens de informatie die door de Poolse autoriteiten beschikbaar is gesteld
Toekennende autoriteit
Specificatie van de schuld
Openstaand bedrag per 30 september 2007
(in PLN)
23.
ZUS
Uitstel van premies, betaling in termijnen
mei 2004 - september 2007
356 708 912
24.
Staatsfonds voor de herintegratie van gehandicapten
Uitstel van premies, betaling in termijnen
mei 2004 - september 2007
12 192 821
25.
Gemeente Gdańsk
Uitstel van onroerendezaakbelasting, betaling in termijnen
mei 2004 - september 2007
50 872 523
26.
Gemeente Gdańsk
Uitstel van premies voor grondgebruik, betaling in termijnen
2005-2007
2 859 684
27.
Hoofd van de provincie Pommeren
Uitstel van milieuvergoeding, betaling in termijnen
mei 2004 - september 2007
361 781
Totaal
422 995 722
Tabel 4
Aan Stocznia Gdynia toegekende staatssteun voor andere doeleinden dan de herstructurering volgens de informatie die door de Poolse autoriteiten beschikbaar is gesteld
Nr.
Steunverlenende autoriteit
Steun-instrument
Doel
Rechtsgrondslag
Nummer van besluit of overeenkomst
Datum waarop de steun is toegekend
Datum van inwerking-treding
Periode waarvoor de steun is toegekend
Nominale waarde van de steun
(in PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Agentschap voor Industriële Ontwikkeling
Subsidie
O&O
Projectonderdeel van INTERREG IIIC - 2005 Begrotingswet van 22.12.2004, Staatsblad nr. 278 van 29.12.2004, item 2755
Betalingsnotitie nr. 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Eenmalige subsidie
1 322,19
29.
Ministerie van Onderwijs en Onderzoek
Subsidie
Besluit van de voorzitter van het staatscomité voor wetenschappelijk onderzoek van 30.11.2001 (Staatsblad nr. 146, item 1642, zoals gewijzigd)
EU-project G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Eenmalige subsidie
49 571,98
30.
Ministerie van Onderwijs en Onderzoek
Subsidie
Besluit nr. 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Project dient uiterlijk 31.1.2009 uitgevoerd te zijn
279 825,51
31.
Ministerie van Wetenschappen en Hoger Onderwijs
Subsidie
Wet op de wetenschapfinanciering van 8.10.2004 (Staatsblad nr. 238, item 2390, zoals gewijzigd)
Besluit nr. 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Project dient uiterlijk 31.3.2009 uitgevoerd te zijn
36 509,45
32.
Ministerie van Wetenschappen en Hoger Onderwijs
Subsidie
O&O
Wet op het staatscomité voor wetenschappelijk onderzoek van 12.1.1991 (Staatsblad nr. 33 van 2001, item 389)
Besluit nr. 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Pools Agentschap voor de Ontwikkeling van het Bedrijfsleven
Subsidie
Besluit van de minister van Economische Zaken en Werkgelegenheid van 16.9.2004 inzake de toekenning door Polen (Agentschap voor de Industriële Ontwikkeling) van financiële steun als onderdeel van het sectorale operationele programma Personeelszaken 2004-2006 (Staatsblad 2007, item 2115)
Overeenkomst nr. 30/2006/efs/gdy van 20.1.2006 (opleiding gefinancierd door ESF)
2.2.2006
25.5.2006
Eenmalige subsidie
4 253,02
34.
Pools Agentschap voor de Ontwikkeling van het Bedrijfsleven
Subsidie
Besluit van de minister van Economische Zaken en Werkgelegenheid van 16.9.2004 inzake de toekenning door Polen (Agentschap voor de Industriële Ontwikkeling) van financiële steun als onderdeel van het sectorale operationele programma Personeelszaken 2004-2006 (Staatsblad 2007, item 2115)
Overeenkomst nr. WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Eenmalige subsidie
2 209,94
Totaal
411 598,09
III. EVALUATIE
1. BEVOEGDHEDEN VAN DE COMMISSIE
(233)
In punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag is de procedure betreffende het zogeheten overgangsmechanisme geregeld. Dit mechanisme vormt het wettelijke kader voor het beoordelen van algemene steunregelingen en individuele steunmaatregelen die door de nieuwe lidstaten vóór hun toetreding tot de EU zijn genomen en die na de toetreding nog steeds van toepassing zijn.
(234)
Steunmaatregelen die genomen zijn vóór de toetreding, maar die na de toetreding niet langer van kracht zijn, kunnen noch uit hoofde van het overgangsmechanisme noch op grond van de procedure neergelegd in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag door de Commissie onderzocht worden.
(235)
Aan de andere kant kan de Commissie maatregelen die pas na de toetreding van kracht zijn geworden, wél als aangemelde steun dan wel als onrechtmatige steun beoordelen aan de hand van de procedure als neergelegd in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag.
(236)
Om de datum vast te kunnen stellen waarop een bepaalde maatregel van kracht is geworden, vormt het juridisch bindende besluit waarmee de bevoegde nationale autoriteit zich ertoe verbindt om de steun toe te kennen, het relevante criterium (52). Wanneer een bestuursbesluit juridisch bindend is, wordt bepaald door de nationale wetgeving. De Commissie moet echter met name in grensgevallen de mogelijkheid hebben om deze bestuursbesluiten op basis van hun vorm en inhoud te evalueren en te beoordelen teneinde de vraag te kunnen beantwoorden of zij legitieme verwachtingen bij de begunstigden zouden kunnen wekken die voor een Poolse rechtbank afdwingbaar zijn. De mogelijkheid om nationale bestuursbesluiten te evalueren, is onontbeerlijk voor het uitoefenen van de exclusieve bevoegdheid van de Commissie om met betrekking tot de maatregelen die Polen na 1 mei 2004 heeft genomen, eventuele afwijkingen van het algemene verbod op staatssteun goed te keuren.
(237)
Een maatregel is na de toetreding van toepassing indien deze vóór de toetreding in werking is getreden en het na die toetreding nog mogelijk is om aanspraak op aanvullende steun te maken dan wel aanspraak te maken op een verhoging van de steun die reeds is verleend. Dat wil zeggen dat het exacte economische risico dat de staat loopt, noch op de datum van steunverlening, noch op de datum van toetreding bekend is.
(238)
In haar besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, heeft de Commissie op basis van de informatie die Polen heeft verstrekt, geconcludeerd dat een reeks maatregelen die bij de Commissie op 29 april 2004 is aangemeld, in feite moet worden aangemerkt als nieuwe onrechtmatige dan wel aangemelde staatssteun die na 1 mei 2004 is verleend, de dag van de toetreding van Polen tot de EU. De opmerkingen van Polen en van derden na de inleiding van het onderzoek heeft niet tot een verandering van de conclusie van de Commissie geleid. De Commissie houdt er met name aan vast dat zij bevoegd is om te beoordelen of de maatregelen zoals die zijn opgenomen in bijlage I, deel B, bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt. Desalniettemin merkt de Commissie op dat sommige maatregelen zijn ingetrokken (de maatregelen 33 en 34 in bijlage I, deel B, bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden).
(239)
De Commissie zal hierna de redenen toelichten waarom zij de argumenten die door Polen en de belanghebbende partijen zijn aangevoerd, niet kan accepteren.
a) Herstructurering van de schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a
(240)
De Commissie is het met de begunstigde eens dat de goedkeuring van het herstructureringsbesluit door de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling de aanleiding was voor de gedeeltelijke afschrijving van de schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a. De Commissie kan de stelling dat dat besluit op 19 april 2004 is genomen, dus vóór de toetreding, echter niet onderschrijven. In haar besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, heeft de Commissie de redenen voor haar standpunt kenbaar gemaakt. Daarna hebben noch Polen, noch de begunstigde nieuwe argumenten ingediend. De Commissie wijst er nogmaals op dat in het besluit van 19 april slechts de goedkeuring aan het herstructureringsplan van 2004 wordt gegeven. Er was geen sprake van een herstructurering van schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a. De voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling kon dat herstructureringsbesluit vóór de toetreding ook niet nemen omdat hij niet over de vereiste toestemming beschikte van alle overheidscrediteuren die bij de herstructurering betrokken waren. Ook diende de Beheerder, de onderneming die de herstructureringsoperatie beheert, hiermee nog in te stemmen. Die toestemming is op grond van hoofdstuk 5a verplicht (53). De Commissie merkt op dat de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling dit feit in zijn besluit van 19 april 2004 erkent, aangezien hij daarin aangeeft dat er nog een extra besluit nodig is om de herstructurering op grond van hoofdstuk 5a te voltooien. Dit feit heeft hij nogmaals onderkend toen hij uiteindelijk de benodigde herstructureringsbesluiten heeft genomen op 4 januari 2005, dus na de toetreding.
(241)
De Commissie kan het argument van de begunstigde niet onderschrijven dat de instemming van alle betrokken overheidscrediteuren met een herstructurering van hun vorderingen op grond van hoofdstuk 5a als juridisch bindend besluit aangemerkt kan worden zoals dat conform het arrest-Fleuren Compost vereist is. In beginsel heeft de begunstigde betoogd dat hoofdstuk 5a geen lex specialis is ten opzichte van de andere wetten op grond waarvan een herstructurering van schulden aan de overheid is toegestaan en dat het de taak van de voorzitter van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling was om het herstructureringsproces te leiden en te bevorderen en niet om als vervanger op te treden voor de autoriteiten die betrokken waren bij en bevoegd waren tot inning van specifieke vorderingen. De Commissie merkt op dat deze interpretatie van het Poolse recht niet strookt met eerdere uitlatingen van Polen en ook niet met de tekst en logica van hoofdstuk 5a zelf. Het is juist dat de begunstigde heeft gesteld dat de Wet van 30 oktober 2010de herstructureringsautoriteiten niet verbiedt om besluiten over afschrijvingen te nemen indien zij daartoe op grond van algemene bepalingen bevoegd zijn. Als die autoriteiten dat inderdaad zouden doen, vallen die vorderingen echter niet langer onder het toepassingsgebied van hoofdstuk 5a en kan er dus ook geen aanspraak op de bijbehorende voordelen worden gemaakt. De begunstigde zelf heeft aangegeven wat die voordelen zijn: de mogelijkheid van een lening van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling, opschorting van een lopende uitwinningsprocedure, een faillissementsvrijwaring en geen verdere opbouw van rente over de verschuldigde bedragen.
(242)
De Commissie kan zich ook niet vinden in het argument van de begunstigde dat er na 30 juni 2006 geen rente is opgebouwd over de schulden die op grond van hoofdstuk 5a zijn geherstructureerd. Deze interpretatie van het Poolse recht is ook door Polen zelf verworpen. Daarnaast heeft Polen de voorgenomen (gedeeltelijke) afschrijving van rente die na 30 juni 2006 verschuldigd is, als nieuwe steun aangemeld, zodat duidelijk is dat er wel degelijk rente is opgebouwd.
b) Maatregelen 28-34 in deel B van bijlage I bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden
(243)
De Commissie kan het argument van Polen niet onderschrijven dat deze steun de facto is toegekend door het feit dat alle relevante steunverlenende instanties een mondelinge verklaring hebben afgelegd tijdens een bijeenkomst van de werkgroep van de regering voor de herstructurering van de scheepswerven in Polen (het team voor de scheepsbouwsector). Indien dergelijke verklaringen zijn afgegeven is dat uitsluitend mondeling gebeurd. Het is duidelijk dat er meer uitvoeringsmaatregelen noodzakelijk zijn om op grond van het Poolse recht legitieme verwachtingen te creëren.
c) Kapitaalinjectie van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling
(244)
Het argument van de begunstigde dat de steun vóór de toetreding is toegekend aangezien het exacte economische risico ook al voor die datum bekend was, vloeit voort uit een misverstand over punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag. Om als bestaande steun aangemerkt te kunnen worden, dient een maatregel aan twee voorwaarden te voldoen: de steun dient vóór de toetreding toegekend te zijn (hetgeen overeenkomt met een juridisch bindend besluit van de bevoegde steunverlenende autoriteit), en die steun dient „na de toetreding niet langer van toepassing te zijn”. Dit zijn twee afzonderlijke en cumulatieve voorwaarden. Het argument van de begunstigde dat het economische risico voor de staat vóór de toetreding bekend was, heeft betrekking op de tweede voorwaarde en niet op het tijdstip waarop de steun is toegekend.
(245)
De Commissie kan ook het argument van Polen niet onderschrijven dat het vereiste om de inschrijving op nieuwe aandelen binnen zes maanden te registreren, uitsluitend een formele eis was. De Commissie merkt op dat er in feite twee separate besluiten noodzakelijk waren na het verstrijken van die periode van zes maanden: een nieuw besluit van de algemene vergadering over de kapitaalverhoging én een besluit over de inschrijving zelf. Op grond van het Poolse handelsrecht treedt het recht van een onderneming op een kapitaalinjectie in werking wanneer het besluit om het kapitaal te verhogen, wordt aangenomen (i.c. het eerste besluit van 17 februari 2004). De registratie is van belang voor de externe betrekkingen van de onderneming, niet voor haar betrekkingen met de aandeelhouders. Het ontbreken van die registratie heeft echter ook juridische gevolgen voor de betrekkingen tussen de onderneming en haar aandeelhouders: indien die registratie niet binnen zes maanden geschiedt, verloopt het besluit om het kapitaal van de onderneming te verhogen en kan de kapitaalinjectie niet plaatsvinden. In een dergelijk geval is er een nieuw besluit van de aandeelhouders vereist om het kapitaal van de onderneming te verhogen. Een dergelijk besluit is inderdaad aangenomen op de algemene vergadering van 4 maart 2005. Het besluit is echter niet unaniem genomen (drie grote aandeelhouders hebben tegen gestemd) en hieruit blijkt dat dit besluit niet slechts als een formele vereiste kan worden beschouwd. De Commissie merkt op dat er uiteindelijk door het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling op de aandelen is ingeschreven en niet door het ministerie van Financiën. Dat betekent dat het besluit van 17 februari 2004 niet kan worden beschouwd als een definitief bindend besluit om steun in de vorm van een kapitaalinjectie toe te kennen (als opgenomen als maatregel 32 in bijlage I, deel B, bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden).
(246)
Tot slot merkt de Commissie op dat noch Polen, noch de begunstigde haar conclusie heeft betwist dat de maatregelen 19-27 in bijlage I, deel B, bij het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, nieuwe steun vormen en dus onder de bevoegdheid van de Commissie vallen op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag.
2. STAATSSTEUN IN DE ZIN VAN ARTIKEL 87, LID 1, VAN HET EG-VERDRAG
2.1 IS ER SPRAKE VAN STAATSSTEUN?
(247)
In artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag is bepaald dat steunmaatregelen die door de lidstaten worden verleend c.q. maatregelen die in welke vorm ook met staatsmiddelen zijn bekostigd en die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.
(248)
De Commissie is van mening dat alle in de overwegingen 209-232 beschreven steun door de staat is toegekend dan wel met staatsmiddelen is bekostigd en dat het voorts selectieve steun betreft, aangezien de maatregelen ten gunste van één bepaald bedrijf zijn genomen.
(249)
Stocznia Gdynia is een van de grootste Europese scheepswerven die op de markt voor containerschepen actief concurreert met scheepswerven in met name Duitsland en Denemarken. Dit is ook als zodanig door Polen en de begunstigde erkend. Hier is eveneens door Denemarken en de Deense scheepsbouwvereniging op gewezen in hun opmerkingen naar aanleiding van het besluit van de Commissie om de formele onderzoeksprocedure in te leiden. Eind 2006 bestond 26 % van de orderportefeuille van Europese scheepswerven uit containerschepen (54).
(250)
Het lijkt erop alsof Stocznia Gdynia de enige werf in de EU is die een bepaald type ro-ro-schepen bouwt: grote autoschepen. Deze specialisatie betekent echter niet dat Stocznia Gdynia geen concurrentie ondervindt - in ieder geval in potentie - van andere werven in de EU. De Commissie merkt op dat er sprake is van een grote mate van substitutie aan de toeleveringskant, althans in het vrachtschepensegment (55), zelfs indien aangenomen wordt dat deze schepen gezien de structuur van de vraag naar de verschillende typen vrachtschepen, niet tot een interne markt behoren.
(251)
Dat betekent dat andere scheepswerven in de EU geen aanzienlijke belemmeringen zullen ondervinden, althans niet van technologische aard (productiefaciliteiten, knowhow e.d.), indien zij autoschepen willen gaan produceren. De continue subsidiëring van Stocznia Gdynia, waardoor deze werf contracten kon sluiten zonder zich volledig rekenschap te hoeven geven van alle risico’s, zou echter wel een aanzienlijke belemmering voor andere scheepswerven kunnen vormen om zich op de markt voor autoschepen te begeven.
(252)
De Commissie merkt op dat Stocznia Gdynia ook in andere vrachtschepensegmenten actief is door het aanbieden van andere producten, zoals multifunctionele schepen, schepen voor het vervoer van vloeibaar aardgas, producten- en chemicaliëntankers en bulk carriers. Eind 2006 bestond bijvoorbeeld 8 % van de orderportefeuille van Europese scheepswerven uit producten- en chemicaliëntankers (56). Met name werven in Duitsland en Roemenië zijn actief in deze segmenten.
(253)
Op basis van het vorenstaande concludeert de Commissie dat de staatssteun die aan Stocznia Gdynia is toegekend, het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig heeft beïnvloed.
(254)
Tot slot dient de Commissie vast te stellen of de steunmaatregelen die ten gunste van Stocznia Gdynia zijn genomen, een ongepast voordeel voor het bedrijf met zich mee hebben gebracht dat tot een (dreigende) vervalsing van de mededinging heeft geleid. De Commissie merkt op dat de Poolse autoriteiten de classificatie van de hier besproken maatregelen als staatssteun niet betwist hebben. Uitzonderingen hierop zijn de leningen van KPS en de garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten die, althans volgens de Poolse autoriteiten, aan het criterium van een investeerder in een markteconomie voldoen.
(255)
De Commissie zal hierna toelichten waarom het consequente niet innen van schulden aan de overheid niet voldoet aan het beginsel van een crediteur in een markteconomie. Vervolgens zal de Commissie de maatregelen die door Polen worden betwist, beoordelen. Tot slot zal de Commissie de omstandigheden in overweging nemen waarin de maatregelen waarop deze beschikking van toepassing is, zijn genomen en wat het effect ervan op de mededinging is.
a) Geen invordering van schulden aan de overheid
(256)
Het is vaste jurisprudentie (57) om een consequent verzuim van de overheid om schulden te innen, als staatssteun aan te merken. Uit de informatie die door de Poolse autoriteiten (58) is verstrekt, blijkt duidelijk dat Stocznia Gdynia aanzienlijke schulden aan overheidsinstanties heeft; sommige schulden dateren zelfs al uit 2004. De werf heeft slechts in onregelmatige termijnen aan haar betalingsverplichtingen ten opzichte van de overheid voldaan en permanent uitstel van betaling gekregen voor haar schulden. Dat is in alle waarschijnlijkheid gebeurd zonder een formeel besluit van de relevante overheidscrediteuren. Ook zijn er diverse betalingsregelingen ten gunste van de werf getroffen. Polen heeft toegelicht dat de begunstigde voornemens was om per 30 september 2007 vorderingen aan de overheid te voldoen (voor in totaal 443 miljoen PLN). Dat zou hebben moeten gebeuren met behulp van de kapitaalinjectie door het ministerie van Financiën na de privatisering van de werf. Aangezien die privatisering een onzeker karakter had met een onzeker tijdschema, geeft het voornemen van de werf eigenlijk al aan dat er in de praktijk sprake was van een uitstel van betaling van de betrokken schulden. Vorderingen van de overheid zouden slechts incidenteel worden voldaan op momenten dat de kasstromen van de werf dat toestonden. De Commissie is van mening dat geen enkele crediteur die tegen marktvoorwaarden handelt, akkoord zou gaan met een dergelijk lang uitstel van betaling van zijn vorderingen. Bovendien was de terugbetaling afhankelijk van een onzekere gebeurtenis als de privatisering en een herkapitalisering door de staat (hetgeen grote twijfels oproept over de rechtmatigheid en verenigbaarheid van deze staatssteun met de gemeenschappelijke markt). Daarnaast zijn er geen aanwijzingen dat de relevante overheidscrediteuren stappen hebben ondernomen om de openstaande schulden van Stocznia Gdynia terug te vorderen, met name middels invorderingsprocedures of via het faillissementsrecht. De Commissie concludeert dan ook dat het consequente verzuim van de overheid om deze schulden te innen, een voordeel vormt dat de begunstigde niet had kunnen verkrijgen van een investeerder die tegen marktvoorwaarden handelt. Hierbij is dus sprake van staatssteun op een wijze die vergelijkbaar is met een (rentevrije) lening.
b) Maatregelen die volgens Polen aan het beginsel van een investeerder in een markteconomie voldoen
(257)
Met betrekking tot de steun in de vorm van leningen ter verschaffing van werkkapitaal kan de Commissie het argument van Polen niet onderschrijven dat deze leningen vrij van staatssteun waren. De Commissie merkt op dat het rentetarief dat door KPS in rekening is gebracht, ongeveer 400 basispunten boven het referentiepercentage lag. De Commissie merkt daarnaast echter ook op dat Stocznia Gdynia zich al een aantal jaren in een zeer penibele financiële situatie bevond, waarbij de omvang van de passiva aanzienlijk hoger was dan die van de activa. Daardoor was het bedrijf niet in staat om externe financiering aan te trekken. Het werkkapitaal van Stocznia Gdynia is gefinancierd met aanbetalingen die volledig door garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten waren gedekt dan wel door de garanties van het ministerie van Financiën of door KPS-leningen. Derhalve kan er niet van uit worden gegaan dat het rentetarief dat KPS in rekening heeft gebracht, het risico voor KPS volledig dekte. Het is juist dat KPS zekerheid voor de leningen heeft verlangd, maar de waarde van die zekerheid is twijfelachtig. Het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten had immers om een soortgelijke zekerheid verzocht, en het is gezien de passiva/activa-ratio van Stocznia Gdynia onwaarschijnlijk dat KPS in staat zou zijn om als zekerheid een eersterangsvordering te verkrijgen op de activa van de werf. In ieder geval heeft Polen geen gedetailleerde informatie beschikbaar gesteld op basis waarvan de Commissie de reële waarde van de verlangde zekerheid kan vaststellen.
(258)
Bovendien ziet de Commissie geen verschil tussen de leningen die door KPS zijn verstrekt en de leningen die door het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling, de eigenaar van KPS, zijn verstrekt. Het is moeilijk om het argument van de Poolse autoriteiten te onderschrijven dat de leningen van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling staatssteun vormen, terwijl de leningen die door zijn dochteronderneming KPS zijn verstrekt, verenigbaar zijn met het beginsel van een investeerder die tegen marktvoorwaarden handelt.
(259)
Tot slot merkt de Commissie op dat KPS is opgericht als een fonds waarover de staat de zeggenschap heeft en met een doelstelling op het gebied van het openbare beleid. De financiering van KPS wordt via het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling volledig door de staat verzorgd dan wel gegarandeerd. Volgens het document Een strategie voor de scheepsbouwsector (maritieme scheepsbouwwerven) in Polen 2006-2010 is KPS opgericht om de financiering van de productie van scheepswerven te financieren totdat die scheepswerven door particuliere investeerders overgenomen worden. De doelstellingen van deze strategie zijn niet alleen economisch, maar ook sociaal en macro-economisch van aard. (59) Op grond van deze strategie beschikt KPS, samen met het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling, het ministerie van Financiën en andere relevante openbare lichamen, over een scala aan bevoegdheden. De financiële koppelingen tussen KPS en het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling en het ministerie van Financiën zijn duidelijk. In de praktijk fungeert KPS dan ook veeleer als een vehikel voor de overdracht van activa die in de staatsbegroting geoormerkt zijn voor de scheepswerven in Polen, inclusief Stocznia Gdynia.
(260)
Op basis van deze factoren concludeert de Commissie dat KPS niet als een investeerder in een markteconomie gehandeld heeft bij het verstrekken van leningen aan Stocznia Gdynia voor de verschaffing van werkkapitaal. Deze leningen, opgenomen in de tabellen 1 en 2 van overweging 158, dienden derhalve als staatssteun te worden aangemerkt.
(261)
In zijn opmerkingen naar aanleiding van het besluit van de Commissie om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, stelt Polen dat de garanties die door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten aan Stocznia Gdynia zijn verstrekt, geen staatssteun vormen. De Commissie kan deze verklaring niet onderschrijven.
(262)
In de eerste plaats wijst de Commissie erop dat de aanbetalingsgaranties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten door het ministerie van Financiën zijn gegarandeerd en via een aparte bankrekening onder de naam „Interes Narodowy” worden afgehandeld. Indien er onvoldoende middelen op deze rekening staan, kan het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten ofwel een lening opnemen bij het ministerie van Financiën ofwel gebruik maken van leningsgaranties van het ministerie van Financiën.
(263)
In de tweede plaats wijst de Commissie op haar beschikking van 18 juli 2007 in zaak N 105/2007 (60), waarin zij de regeling op basis waarvan het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten uitvoering geeft aan zijn programma van exportverzekeringen die door het ministerie van Financiën zijn gegarandeerd, goedkeurt als zijnde vrij van staatssteun. Op dit moment bestrijkt die regeling het type productiegaranties dat Stocznia Gdynia al jaren ontvangt. De Commissie merkt op dat bedrijven in moeilijkheden als bedoeld in de richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden, expliciet van de Poolse garantieregeling zijn uitgesloten (61). Het belangrijkste kenmerk van de regeling is dat de garantieopslagen vastgesteld worden aan de hand van een risicobeoordeling. Zo bedraagt de garantieopslag voor een bedrijf dat tot de hoogste risicocategorie behoort, […] % per jaar voor garanties korter dan twee jaar en […] % per jaar voor garanties langer dan twee jaar. De basisopslag bedraagt […] % per jaar. Ter vergelijking, de garanties voor Stocznia Gdynia zijn door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten verstrekt tegen een opslag van 2 % per jaar indien de garantie niet hoger is dan 35 miljoen PLN en tegen een opslag van 1 % per jaar indien de garantie wel hoger is dan dat bedrag.
(264)
Het is duidelijk dat Stocznia Gdynia niet in aanmerking komt voor garanties op grond van de regeling die door de Commissie is goedgekeurd als zijnde vrij van steun. Dat betekent dat de aan Stocznia Gdynia verstrekte garanties niet vrij zijn van steun.
(265)
Daarnaast moge duidelijk zijn dat de garantieopslag die aan Stocznia Gdynia in rekening is gebracht, ruim onder de basisopslag ligt die van kracht is voor garanties voor gezonde bedrijven en zelfs een aantal keren lager ligt dan de opslagen voor bedrijven met een hoog risico die wel nog steeds voor steun op grond van bovenstaande regeling in aanmerking komen. De Commissie concludeert dan ook dat de garantieopslag die door Stocznia Gdynia is betaald, niet overeenstemt met een marktopslag en derhalve als staatssteun aangemerkt dient te worden.
(266)
In de derde plaats, indien een individuele staatsgarantie niet als staatssteun aangemerkt wil worden als bedoeld in de mededeling van de Commissie betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun in de vorm van garanties (62), mag de geldlener niet in financiële moeilijkheden verkeren. Indien de geldlener wel in financiële moeilijkheden verkeert, zou het als steun aan te merken bedrag op grond van diezelfde mededeling op kunnen lopen tot het totale bedrag dat door de garantie wordt gedekt.
(267)
Tot slot merkt de Commissie op dat Stocznia Gdynia uitsluitend gebruik gemaakt heeft van garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten c.q. het ministerie van Financiën en er niet in is geslaagd om garanties op de markt te verkrijgen.
(268)
Gezien het bovenstaande concludeert de Commissie dat het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten niet als een onderneming tegen marktvoorwaarden heeft gehandeld bij het verstrekken van de garanties aan Stocznia Gdynia.
c) Verstoring van de mededinging als gevolg van de staatssteun voor Stocznia Gdynia
(269)
De Commissie is van mening dat Stocznia Gdynia, als een bedrijf dat volledig van staatssteun afhankelijk was, op concurrentiebeperkende wijze gehandeld heeft (onder meer door een prijsstelling onder de productiekosten te hanteren) en niet de consequenties ondervonden heeft die een dergelijke handelwijze doorgaans met zich meebrengt, namelijk een faillissement.
(270)
Daarnaast merkt de Commissie op dat het grootste en meest hardnekkige langetermijnprobleem van Stocznia Gdynia was dat de werf contracten sloot die verliesgevend waren vanwege het feit dat enerzijds de zloty ten opzichte van de dollar (de gebruikelijke valuta in de scheepsbouw) gestaag sterker werd en anderzijds door de stijgende wereldprijzen voor plaatstaal. Al in het herstructureringsplan van 2002 zijn deze externe factoren als grote bedreigingen voor het functioneren van de werf aangemerkt. Diezelfde conclusie is ook in het gewijzigde herstructureringsplan van 2004, in het nieuwe herstructureringsplan van 2006 en tevens in het kader van de privatiseringspoging in 2008 getrokken.
(271)
Hoewel de directie van de scheepswerf zich van deze gevaren bewust was, werden er nog steeds contracten gesloten zonder dat getracht werd om die risico’s te beperken. Dit beleid werd ook voortgezet tijdens de unieke groei-explosie op de scheepsbouwmarkt tussen 2004 en 2008, toen de prijzen voor schepen naar ongekende hoogte stegen. Door dit beleid was de werf weliswaar in staat om zijn activiteiten voort te zetten en het personeelsbestand op peil te houden, maar dan wel tegen grote verliezen bij de reguliere scheepsbouwproductie. Uit het due diligence-onderzoek dat in de eerste helft van 2008 door Amber is uitgevoerd, is gebleken dat de huidige orderportefeuille met leveringen in 2008 en 2009 eveneens aanzienlijke verliezen oplevert (hetgeen door Polen bevestigd is). Ook dit is het gevolg van het sluiten van verliesgevende overeenkomsten zonder dat er risicobeperkende maatregelen zijn genomen.
(272)
Tegen die achtergrond concludeert de Commissie dat alle maatregelen die ten gunste van Stocznia Gdynia zijn genomen als beschreven in deel II, punt 7, de mededinging op de scheepsbouwmarkt hebben verstoord of dreigen te verstoren.
(273)
Concluderend is de Commissie van mening dat alle maatregelen die ten gunste van Stocznia Gdynia zijn genomen, als staatssteun aangemerkt dienen te worden als bedoeld in artikel 87, lid 1, van het Verdrag.
2.2 Mogelijkheid voor Polen en externe belanghebbenden om opmerkingen in te dienen
(274)
Bij besluit van 1 juni 2005 heeft de Commissie de formele onderzoeksprocedure ingeleid met betrekking tot een reeks steunmaatregelen (inclusief een schuldsanering in de vorm van afschrijvingen, betalingsuitstel en aangepaste betalingstermijnen) die op uiteenlopende rechtsgrondslagen door een aantal overheidscrediteuren zijn genomen. Het betrof onder andere kapitaalinjecties, productiegaranties van het ministerie van Financiën en maatregelen voor het verhogen van het kapitaal (obligatie-uitgiften en het omzetten van vorderingen in deelnemingen in het vermogen).
(275)
De Commissie heeft ook verklaard dat het argument van Polen dat de aanbetalingen van reders als eigen bijdrage beschouwd dienen te worden, niet geaccepteerd kan worden. In dat verband heeft de Commissie zich zelfs afgevraagd of de aanbetalingsgaranties die door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten zijn verstrekt, geen staatssteun vormen en heeft zij aangekondigd dat zij de aard van die garanties zal onderzoeken.
(276)
Polen en de begunstigde hebben over deze kwestie opmerkingen ingediend en de bevoegdheid van de Commissie betwist om de verenigbaarheid van een aantal van de betrokken maatregelen te beoordelen. Zij hebben echter niet de conclusie van de Commissie betwist dat, indien die steunmaatregelen na de toetreding van Polen zijn genomen, zij als staatssteun aangemerkt dienen te worden als bedoeld in artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. Uitzondering hierop was de aard van de door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten verstrekte garanties, die volgens Polen en de begunstigde vrij van staatssteun zouden zijn. Later heeft Polen nog gesteld dat de leningen van KPS ook geen staatssteun vormen. De Commissie is hierboven al nader ingegaan op de argumenten van Polen en de begunstigde ter zake.
(277)
Uit de beschrijving van bovenstaande gebeurtenissen blijkt duidelijk dat de strategie van de Poolse regering (als meerderheidsaandeelhouder van Stocznia Gdynia) tijdens het onderzoek van de Commissie een aantal keren aanzienlijke wijzigingen heeft ondergaan. De strategie om de scheepsbouwsector te consolideren, is bijvoorbeeld eerst vervangen door een strategie om de scheepswerven van Gdynia en Gdańsk van elkaar af te scheiden en om Stocznia Gdynia deels te privatiseren. Daarna stond een volledige privatisering van die laatste werf centraal in de strategie. Het perspectief van die strategie is echter ook twijfelachtig gezien een duidelijk gebrek aan belangstelling op de markt om de werf over te nemen.
(278)
Zoals boven beschreven, heeft de Commissie regelmatig contact gehad met de Poolse autoriteiten als eigenaar van Stocznia Gdynia en met Stocznia Gdynia zelf. De Commissie heeft zowel Polen als de werf te kennen gegeven dat alle steun die Stocznia Gdynia via staatsmiddelen heeft ontvangen, waarschijnlijk staatssteun vormt in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. Reden hiervoor is de penibele financiële situatie van de werf en het feit dat er geen sprake is van externe financiering die vrij is van staatssteun. De Commissie heeft ook gewaarschuwd dat het verlenen van die steun een inbreuk vormt op artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en niet verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast heeft de Commissie erop gewezen dat de garanties die het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten aan Stocznia Gdynia heeft verstrekt eveneens als staatssteun aangemerkt dienen te worden.
(279)
Tijdens haar onderzoek heeft de Commissie ook informatie verzameld over de activiteiten van KPS en over de aard van de werkkapitaalleningen die door KPS aan de werf zijn verstrekt. De Commissie heeft Polen te kennen gegeven dat deze leningen naar alle waarschijnlijkheid ook staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.
(280)
Tot slot heeft de Commissie in de loop van haar onderzoek geconstateerd dat de schulden van Stocznia Gdynia aan de overheid nog steeds opliepen. De Commissie heeft nadere informatie over deze kwestie verzameld en Polen meegedeeld (in zijn hoedanigheid als eigenaar en crediteur van de werf) dat het niet innen dan wel de herstructurering van vorderingen van de overheid staatssteun zou kunnen vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.
3. VERENIGBAARHEID VAN DE STEUN MET DE INTERNE MARKT: UITZONDERING OP GROND VAN ARTIKEL 87, LID 3, VAN HET EG-VERDRAG
(281)
De primaire doelstelling van de genomen maatregelen is het ondersteunen van een bedrijf in financiële moeilijkheden zodat dit zijn activiteiten kan voortzetten. In dergelijke gevallen zou de uitzondering van artikel 87, lid 3, sub c), van het EG-Verdrag toegepast kunnen worden indien aan alle voorwaarden is voldaan. Op grond van dat artikel zijn steunmaatregelen toegestaan om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad.
(282)
De reddings- en herstructureringssteun aan noodlijdende bedrijven wordt op dit moment geregeld middels de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (63) (hierna: „de richtsnoeren”) die ter vervanging dienen van de eerdere tekst die in 1999 is aangenomen (64) (hierna: „de richtsnoeren van 1999”).
(283)
In de overgangsbepalingen van die richtsnoeren is vastgelegd dat aanmeldingen die vóór 10 oktober 2004 zijn geregistreerd, getoetst zullen worden aan de hand van de criteria die gelden op het tijdstip van de aanmelding (punt 103). In het onderhavige geval zijn sommige maatregelen bij de Commissie aangemeld op grond van het „overgangsmechanisme” als bedoeld in punt 3 van bijlage IV bij het Toetredingsverdrag van 29 april 2004. Op dat moment waren de richtsnoeren van 1999 nog van kracht. In de richtsnoeren van 2004 is echter ook bepaald dat deze van toepassing zijn op het beoordelen van reddings- of herstructureringssteun die zonder toestemming van de Commissie is toegekend (onrechtmatige steun) indien die steun geheel of gedeeltelijk na 1 oktober 2004 is toegekend (punt 104, eerste alinea). Aangezien vrijwel alle maatregelen die in de overwegingen 209-232 zijn beschreven op onrechtmatige wijze na 1 oktober 2004 zijn toegekend, is de Commissie van mening dat de richtsnoeren van 2004 van toepassing zijn.
(284)
De richtsnoeren zijn op bedrijven in alle sectoren van toepassing, behalve op de uitzonderingen die in punt 18 van de richtsnoeren worden genoemd. In punt 12 van de Kaderregeling inzake staatssteun aan de scheepsbouw (65) (het wettelijk kader voor de beoordeling van staatssteun aan deze sector) wordt naar de richtsnoeren verwezen als de relevante rechtsgrondslag voor het beoordelen van reddings- en herstructureringssteun.
A. REDDINGSSTEUN
(285)
In de richtsnoeren wordt voorzien in de mogelijkheid voor het verstrekken van reddingssteun als tijdelijke bijstand voor ondernemingen in financiële moeilijkheden zodat zij de tijd hebben om een herstructurerings- of liquidatieplan op te stellen of om een acute liquiditeitscrisis op te lossen.
(286)
De Commissie merkt op dat de staatssteun die aan Stocznia Gdynia is toegekend, niet voldoet aan het vereiste dat het om tijdelijke steun moet gaan. Alle steunmaatregelen hebben namelijk betrekking op perioden die veel langer duren dan de voorgeschreven zes maanden. Ook wordt niet aan het vereiste voldaan dat de steun omkeerbaar moet zijn, omdat die steun ook onomkeerbare maatregelen als kapitaalinjecties en afschrijvingen van schulden omvat, hetgeen vergelijkbaar is met subsidies.
(287)
De Commissie concludeert dan ook dat de maatregelen zoals beschreven in de overwegingen 209-232, niet als reddingssteun verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.
B. HERSTRUCTURERINGSSTEUN
(288)
Volgens de definitie in punt 17 van de richtsnoeren berust herstructureringssteun op een haalbaar, samenhangend en ingrijpend plan om binnen een redelijke periode de levensvatbaarheid van een onderneming op langere termijn te herstellen. Herstructurering omvat doorgaans een of meer van de volgende elementen: herstructurering van alle aspecten van de bedrijfsvoering van de onderneming en een reorganisatie en rationalisering van de activiteiten van de onderneming. Hiertoe behoren ook het afstoten van verliesgevende activiteiten en een financiële herstructurering. Herstructureringen waarbij gebruik wordt gemaakt van staatssteun, kunnen echter niet beperkt blijven tot het zuiveren van verliezen uit het verleden zonder dat de oorzaken van deze verliezen worden aangepakt, d.w.z. dat er sprake moet zijn van echte herstructureringsactiviteiten. Daarnaast dient een aanzienlijk deel van de herstructurering gefinancierd te worden met eigen bedrijfsmiddelen of via externe bronnen die vrij zijn van staatssteun. Bovendien moet de herstructureringssteun tot het minimaal noodzakelijke bedrag beperkt blijven. Om te waarborgen dat het verstorende effect van de steun minimaal is, dienen er tot slot compenserende maatregelen genomen te worden.
(289)
Gezien de zeer verstorende aard van de herstructureringssteun is de Commissie van mening dat steun aan ondernemingen in moeilijkheden uitsluitend een bijdrage kan leveren aan de ontwikkeling van de economische bedrijvigheid zonder dat het handelsverkeer daardoor zodanig wordt veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, indien aan alle voorwaarden in de richtsnoeren is voldaan.
(290)
De Commissie zal hierna analyseren of er inderdaad aan die voorwaarden is voldaan.
a) Subsidiabiliteit
(291)
Om voor herstructureringssteun in aanmerking te komen, dient een bedrijf aan de voorwaarden te voldoen die in de richtsnoeren zijn geformuleerd voor een onderneming in moeilijkheden. De Commissie is van mening dat de financiële situatie van Stocznia Gdynia, in ieder geval sinds 2002, gekenmerkt is door continue illiquiditeit en insolventie, oplopende verliezen en een negatieve waarde van de activa. Dat betekent dat Stocznia Gdynia als een onderneming in moeilijkheden aangemerkt kan worden in de zin van de richtsnoeren.
b) Herstel van de levensvatbaarheid
(292)
Op grond van punt 34 van de richtsnoeren is de tenuitvoerlegging van een herstructureringsplan een van de voorwaarden voor het toekennen van steun. Middels dat plan dient de levensvatbaarheid van het bedrijf binnen een redelijk tijdsbestek hersteld te zijn. Herstel van de levensvatbaarheid betekent dat een onderneming nadat de herstructurering is voltooid, in staat is al haar kosten te dekken. Daarnaast moet het verwachte rendement op het eigen vermogen voldoende zijn om de geherstructureerde onderneming in staat te stellen op eigen kracht op de markt te concurreren. De herstructurering dient bovendien zo snel mogelijk voltooid te worden.
(293)
De Commissie merkt op dat zij in het kader van dit onderzoek twee herstructureringsplannen heeft beoordeeld (van 2004 en van 2006), die door de directie van de werf zijn opgesteld en die door de staat (de meerderheidsaandeelhouder) zijn goedgekeurd. Met betrekking tot beide plannen heeft de Commissie ernstige twijfels geuit of die plannen wel toereikend waren om de levensvatbaarheid van de werf op lange termijn te herstellen. Aangezien het herstructureringsplan van 2006 ter vervanging diende van het plan van 2004, zal de Commissie hierna een toelichting geven op de redenen voor haar grote twijfels in verband met het herstructureringsplan van 2006. De Commissie merkt echter op dat het plan van 2006 op veel punten overeenkomt met het herstructureringsplan van 2004. Dat betekent dat de twijfels die de Commissie geuit heeft in haar besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden met betrekking tot het herstructureringsplan van 2004, ook onverkort gelden voor het herstructureringsplan van 2006.
(294)
De Commissie wijst erop dat Polen, naar aanleiding van het besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, gesteld heeft dat het herstructureringsplan van 2004 een solide economische basis vormde voor de herstructurering van de werf. In de praktijk is echter gebleken dat het plan van 2004 niet toereikend was om de levensvatbaarheid van de werf te herstellen en dat het daarom al in 2006 aangepast diende te worden.
(295)
De Commissie merkt op dat de nadruk van het herstructureringsplan van 2006 voornamelijk op de financiële herstructurering ligt en dat er niet op overtuigende wijze aandacht is besteed aan industriële aspecten. In het plan is bijvoorbeeld geen overtuigende en vergaande industriële strategie opgenomen.
(296)
Dit wordt met name geïllustreerd door de voorgestelde investeringsstrategie. Die strategie kan gekarakteriseerd worden als een verzameling van kleine upgrading-projecten zonder een overkoepelende visie die noodzakelijk lijkt om de faciliteiten te moderniseren die veelal nog uit de jaren zeventig stammen. In het plan worden bijvoorbeeld de huidige status van de productiefaciliteiten of hun tekortkomingen niet uitgebreid geanalyseerd. Ook zijn de knelpunten niet in kaart gebracht. Volgens de externe adviseur van de Commissie zijn de bedragen die gereserveerd zijn voor investeringen (240 miljoen PLN; 69 miljoen EUR) te laag om een effectieve modernisering te waarborgen.
(297)
Om die geplande investeringen in perspectief te zetten, is het nuttig om te kijken naar de prognoses voor de jaarlijkse afschrijvingen van de activa van de werf en naar de ontwikkelingen van de waarde van de vaste activa zoals die in het herstructureringsplan van 2006 zijn voorzien. De afschrijvingen voor 2007-2009 (de investeringsperiode) worden geraamd op 100 miljoen PLN. Dat betekent dat minimaal 40 % van de geplande investeringen van 240 miljoen PLN nodig is om het huidige technische niveau van die activa in stand te houden en er dus slechts maximaal 60 % beschikbaar is voor een echte modernisering. Uit de geprognosticeerde balans blijkt verder dat de vaste activa gestaag toenemen, van 246 miljoen PLN in 2006 tot 361 miljoen PLN in 2010. Die ontwikkeling zou in 2010 echter weer omgebogen worden aangezien de waarde van die vaste activa weer gaat dalen tot een niveau van 284 miljoen PLN in 2012 (het laatste jaar dat in de prognose is opgenomen).
(298)
In het licht van het vorenstaande is de Commissie van mening dat de investeringsstrategie niet ingrijpend genoeg is om de echte modernisering te bewerkstelligen die nodig is om de levensvatbaarheid van de werf op de lange termijn te waarborgen.
(299)
Daarnaast merkt de Commissie op dat de productiviteitsdoelstelling van 37 manuren/CGT weliswaar een verbetering vormt ten opzichte van de huidige situatie, maar dat dit in vergelijking met de productiviteit van efficiënte Europese scheepswerven (20 manuren/CGT) nog steeds een bescheiden resultaat is.
(300)
In het plan wordt opgemerkt dat het hoge verzuim en het gebrek aan gekwalificeerde werknemers (die vanwege het betere salaris naar andere Europese werven vertrekken) een van de grote problemen van de werf is. De Commissie is van mening dat de geplande salarisverhogingen van 10 % in 2006 en 4 % per jaar vanaf 2008 ontoereikend zullen zijn om dit probleem op te lossen.
(301)
Op basis van het vorenstaande is de Commissie van mening dat de voorgenomen industriële en organisatorische herstructurering ontoereikend zal zijn om de levensvatbaarheid van de werven op de lange termijn te herstellen.
(302)
Daarnaast constateert de Commissie dat de financiële resultaten die door de werf zijn voorzien, niet stroken met de eigen gevoeligheidsanalyse gebaseerd op een scenario met een waardevermindering van de Amerikaanse dollar, dalende prijzen voor schepen en stijgende prijzen voor materialen en salarissen. Uit die gevoeligheidsanalyse blijkt dat door een waardevermindering van de dollar met 0,10 PLN per jaar de levensvatbaarheid van de werf op basis van het herstructureringsplan 2006 niet hersteld zal worden. De Commissie concludeert dan ook dat het herstructureringsplan van 2006 niet solide genoeg is (66).
(303)
Tot slot merkt de Commissie op dat de herstructureringsmaatregelen die in het plan zijn voorzien, niet uitgevoerd kunnen worden zonder externe investeerder. Er is een aanzienlijke hoeveelheid nieuw kapitaal nodig om een slechts bescheiden herstructurering door te voeren. Dat is voornamelijk een gevolg van de noodzaak om een dure financiële herstructurering uit te voeren (1,015 miljard PLN) (67). De Commissie betwijfelt in dat verband of het plan op realistische veronderstellingen is gebaseerd wat de mogelijkheden van de werf betreft om nieuw kapitaal aan te trekken.
(304)
Deze twijfels zijn door de concrete ontwikkelingen rondom de privatisering van Stocznia Gdynia bevestigd. Zoals eerder beschreven, heeft de staat als eigenaar van Stocznia Gdynia, twee pogingen ondernomen om een particuliere investeerder te vinden die de werf wilde overnemen. Alle privatiseringspogingen (de gedeeltelijke privatisering in 2006 en de poging in 2007 om alle door de staat gehouden aandelen in de werf te verkopen) zijn spaak gelopen. De Commissie merkt daarbij op dat die pogingen ondernomen zijn in een periode dat de scheepsbouwmarkt gekenmerkt werd door een ongeëvenaarde groei en dat de omstandigheden voor de verkoop van de markt dus optimaal waren. Het mislukken van de privatiseringspogingen kan alleen maar geïnterpreteerd worden als een gebrek aan vertrouwen bij de marktspelers over het herstel van de levensvatbaarheid van de werf op de lange termijn. Dit wordt eens te meer geïllustreerd door het feit dat Amber zich na een diepgaand due diligence-onderzoek uit het privatiseringsproces heeft teruggetrokken (68).
(305)
De Commissie heeft kennis genomen van de hernieuwde inspanningen van de Poolse autoriteiten om na het terugtrekken van Amber een andere particuliere investeerder voor Stocznia Gdynia te vinden. Tot op de dag dat de onderhavige beschikking is gegeven, is er niets gebeurd dat de Commissie heeft kunnen overtuigen dat die nieuwe privatiseringspogingen in de nabije toekomst en in overeenstemming met de richtsnoeren tot een positief resultaat zullen leiden. Zoals hieronder nader zal worden toegelicht, zijn het gecombineerde herstructureringsplan van ISD Polska en het herstructureringsplan van PSC allebei op de verwachting gebaseerd dat er aanzienlijke bedragen aan aanvullende staatssteun aan de werf zullen worden toegekend. Er wordt van uitgegaan dat de levensvatbaarheid van de werf alleen hersteld kan worden indien deze gevrijwaard wordt van de nog openstaande verplichtingen en verwachte verliezen als gevolg van de lopende contracten.
(306)
De Commissie concludeert dat uit het gecombineerde herstructureringsplan niet blijkt dat de levensvatbaarheid van Stocznia Gdynia hersteld zal zijn na de fusie met Stocznia Gdańsk. De Commissie is met name niet overtuigd van de betrouwbaarheid van de financiële vooruitzichten en van de effectiviteit van het plan. De Commissie is van mening dat de voorgenomen herstructureringsmaatregelen in het plan niet ingrijpend genoeg zijn. Hoewel het herziene gecombineerde herstructureringsplan tot enige verbeteringen heeft geleid, concludeert de Commissie dat de levensvatbaarheid van de samengevoegde scheepswerven hierdoor niet hersteld zal worden. Hieronder zal de Commissie het herstructureringsplan van 12 september beoordelen dat in de plaats is gekomen van het ontwerpplan van juni. Wanneer er sprake is van verschillen tussen die plannen, zal de Commissie daar slechts nader op ingaan voor zover dat relevant is voor de onderhavige beoordeling.
(307)
Door de veronderstellingen in het plan van juni dat het vermogensrendement pas in 2020 en het beleggingsrendement pas in 2016 zou worden behaald, neigt de Commissie ernaar te concluderen dat het project niet haalbaar is. Bovendien zijn de genoemde resultaten gebaseerd op niet contant gemaakte bedragen; indien de bedragen contant worden gemaakt, zal het vermogens- en beleggingsrendement zelfs nog later worden gerealiseerd. In het plan van september wordt hierin enige verbetering gebracht omdat er in ieder geval contant gemaakte schattingen worden gemaakt. Desondanks wordt in er het plan van uitgegaan dat het contant gemaakte vermogensrendement in 2018 - tien jaar na de komst van de nieuwe investeerder - wordt behaald, hetgeen te lang duurt en het risicovolle karakter van het project onderstreept. De Commissie blijft derhalve van mening dat uit het plan niet blijkt dat het project levensvatbaar is. Voorts merkt de Commissie op dat de verbeteringen in de financiële vooruitzichten niet voortkomen uit het nemen van verdergaande herstructureringsmaatregelen, zoals een productiviteitsverbetering of kostenbesparing, maar uit wijzigingen die zijn aangebracht op de onderliggende financiële uitgangspunten die echter, zoals hieronder nader zal worden toegelicht, niet voldoende zijn onderbouwd.
(308)
Bij de financiële vooruitzichten wordt ervan uitgegaan dat een groot deel van de herstructureringskosten kan worden teruggekregen uit de toekomstige kasstromen van de vennootschap. De Commissie acht dit een onrealistisch uitgangspunt voor een vennootschap die in het verleden enorme verliezen heeft geleden en verregaand geherstructureerd moet worden. Volgens het plan van september wordt de kasstroom negatief beïnvloed door in het verleden aangegane verplichtingen, die van 592 miljoen PLN tot 712 miljoen PLN zijn opgelopen. Bovendien dient een groot deel van de schulden aan de overheid (meer dan 400 miljoen PLN) tussen 2012 en 2018, lang na het verstrijken van de geplande herstructureringsperiode, (69) te worden terugbetaald. De Commissie refereert aan het feit dat de investeerder heeft toegegeven dat de verwachte resultaten op het randje van winstgevendheid balanceren, maar dat er blijkbaar nog een andere reden is waarom ISD Polska belangstelling heeft voor dit project. De investeerder stelt immers dat de scheepswerf een aanzienlijke vraag zal creëren naar de producten van een andere groepsmaatschappij, de staalfabriek Huta Częstochowa, zodat een investering in Stocznia Gdynia voor de hele ISD Polska-groep zinvol is.
(309)
De Commissie merkt op dat het gecombineerde herstructureringsplan ook onder andere uitgaat van de veronderstelling dat de staatssteun in het kader van de privatisering is verleend om de balans van de scheepswerf sluitend te maken en verwachte verliezen goed te maken. Daarnaast gaat het plan ervan uit dat de activiteiten van de scheepswerf ook in de toekomst zullen worden gefinancierd middels garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten. Deze garanties zullen ten opzichte van de normale praktijk voor gezonde ondernemingen op gunstige voorwaarden worden verleend. Bij de financiële vooruitzichten is dan ook met deze verwachte staatssteun rekening gehouden. In het gecombineerde herstructureringsplan van 12 september 2008 is deze afhankelijkheid van extra staatssteun niet naar beneden bijgesteld. Integendeel, de investeerder heeft gewezen op een eventuele extra verplichting van 308 miljoen PLN als gevolg van een fiscaal geschil dat is gerezen tussen Stocznia Gdańsk en de Poolse staat. De investeerder verwacht dat het ministerie van Financiën de nakoming van deze verplichting garandeert indien deze daadwerkelijk ontstaat.
(310)
De Commissie constateert dat noch het plan van juni, noch de bijgewerkte versie van september een volledig uitgewerkt ondernemingsplan voor de productie van staalconstructies omvat. Dit is een ernstige tekortkoming aangezien die activiteit immers tegen het einde van de herstructureringsperiode een omzet van 300 miljoen PLN zou moeten genereren, zou moeten profiteren van de aanzienlijke staalverwerkingscapaciteit van de nieuwe werf (oplopend van 4 % in 2009 tot 20 % in 2012) en circa 10 % van de omzet van de nieuwe werf zou moeten uitmaken.
(311)
In het plan van september wordt verwezen naar een onafhankelijk marktonderzoek waarin lijkt te worden aangetoond dat de vraag naar staalconstructies in Polen en ook in Europa als geheel gedurende de komende jaren zal toenemen. In het onderzoek wordt echter niet onderzocht hoe de samengevoegde werf van die groei kan profiteren. Hoewel het plan van september meer bijzonderheden bevat omtrent het staalconstructiebedrijf, wordt daarin niet geanalyseerd of het geschatte productievolume voor de nieuwe werf reëel is. Integendeel, het plan bevat een aantal verdere indicaties voor het feit dat die schattingen niet reëel zijn.
(312)
De huidige omvang van de productie van staalconstructies ligt rond de 2 000 ton, terwijl de productietarget bij 56 000 ton ligt. Vergeleken met het plan van juni wordt in het plan van september al voor 2010 een verdubbeling van de productie verwacht (24 000 ton ten opzichte van 12 000 ton in het plan van juni) terwijl vanaf 2012 zelfs wordt uitgegaan van een verviervoudiging (56 000 ton ten opzichte van 13 000 ton in het plan van juni). Huta Częstochowa, een van de grootste staalproducenten van Polen, produceert 100 000 ton aan staalconstructies.
(313)
ISD Polska noemt ook de huidige contracten die Stocznia Gdańsk heeft gesloten voor de productie van staalconstructies, waaronder een contract voor olieopslagfaciliteiten met een omvang van rond de 5 000 ton per jaar in 2008 en 2009. Volgens het plan stijgt de productieomvang voor dat specifieke product tegen 2010 naar 16 000 ton en vervolgens in 2012 naar 36 000 ton.
(314)
Er zijn geen marktonderzoeken of schattingen overgelegd die een onderbouwing geven van de winstverwachtingen voor het staalconstructiebedrijf (9,5 % in 2010 en daarna circa 8 %). De Commissie merkt op dat de winstgevendheid van de industrie voor staalconstructies in Polen volgens het Poolse Bureau voor de Statistiek in 2006 6 % bedroeg en in 2007 op hetzelfde niveau is gebleven.
(315)
Op basis van de beschikbare informatie concludeert de Commissie dat het staalconstructiebedrijf, dat een integraal en belangrijk onderdeel moet gaan uitmaken van de activiteiten van de nieuwe scheepswerf, niet is gebaseerd op een geloofwaardige analyse van de concurrentiepositie van de nieuwe werf. Uit de marktanalyse blijkt niet dat er een daadwerkelijke vraag op de markt bestaat voor de productieomvang die door de nieuwe scheepswerf wordt verwacht. Uit het plan blijkt ook niet dat er reële veronderstellingen ten grondslag liggen aan de omschreven verwachtingen voor het staalconstructiesegment.
(316)
Ten aanzien van de herstructurering van de contracten wordt in het plan ingegaan op twee van de belangrijkste externe oorzaken voor de huidige problemen van de scheepswerf (de stijgende materiaalkosten en de duurder geworden zloty), waarvoor de reeks bovengenoemde maatregelen een oplossing zou moeten vormen. Het plan gaat er met name van uit dat het mogelijk is om indexeringsclausules in de scheepsbouwcontracten op te nemen waardoor in ieder geval een deel van het valutarisico en het risico van de materiaalkosten naar de reders wordt verlegd. Uit het plan valt echter niet duidelijk af te leiden of de reders dergelijke clausules ook daadwerkelijk al hebben geaccepteerd of zullen accepteren. In het plan van september is wel nadere informatie over het onderwerp naar voren gebracht, met name in de vorm van passages uit bestaande contracten waarin indexeringsclausules zijn opgenomen.
(317)
De Commissie heeft die stukken onderzocht en constateert dat de contracten die in het plan worden gepresenteerd, aanvankelijk indexeringsclausules bevatten op grond waarvan een stijging van de staalprijzen voor rekening van de koper zou komen. Deze clausules zijn later echter weer via een addendum ingetrokken en vervangen door een regeling op grond waarvan de scheepswerf en de koper samen de materialen inkopen en na het sluiten van de koop overeenstemming bereiken over een prijscorrectie. De regeling voor het bereiken van overeenstemming over de prijsaanpassing zou in een later addendum worden neergelegd, maar de Commissie heeft een dergelijk addendum nooit mogen ontvangen.
(318)
De Commissie merkt tevens op dat de desbetreffende contracten zijn gesloten en later opengebroken in een periode waarin er sprake was van een piek aan de vraagzijde (2005 en later) waarin de reders met enige flexibiliteit moesten inspelen op de beperkingen aan de aanbodzijde. Hoewel de Commissie zich realiseert dat de praktijk van het indexeren van staalprijzen in de afgelopen tijd meer gangbaar is geworden, moet wel voor ogen worden gehouden dat dergelijke clausules voorheen niet werden geaccepteerd, met name niet in moeilijke tijden.
(319)
Op basis van de beschikbaar gestelde informatie kan de Commissie niet zonder meer concluderen dat uit het plan blijkt dat de scheepswerf contracten met indexeringsclausules zal kunnen sluiten. De in het plan beschreven ervaringen van Stocznia Gdynia op dit punt zijn naar het oordeel van de Commissie niet eenduidig.
(320)
Ten opzichte van het ontwerpplan van juni is het plan van september gedetailleerder over het geplande hedging-beleid dat zou moeten leiden tot het verkleinen van de valutarisico’s. Uit het plan blijkt echter niet dat de beschreven instrumenten (waaronder een kostenloze natuurlijke hedging) ook daadwerkelijk door een van de twee scheepswerven is gebruikt, althans niet in de afgelopen paar jaar (70). Hoewel in het plan van september een nadere specificatie is gegeven van de kosten en de gevolgen van het voorgestelde hedging-beleid, wordt niet duidelijk of de nieuwe scheepswerf de bedoelde hedging-instrumenten op de markt zou kunnen krijgen. Aan de andere kant is duidelijk dat banken pas een beslissing nemen over een eventuele verlening van hedging-instrumenten als zij van de investeerder een volledig uitgewerkt hedging-plan hebben ontvangen.
(321)
Gezien het belang van deze factor voor de activiteiten van de scheepswerf moet geconstateerd worden dat het onderwerp in het plan niet op overtuigende wijze is behandeld. Uit de gevoeligheidsanalyse kan immers worden afgeleid dat de financiële vooruitzichten ondanks de voorgestelde risicobeperkende maatregelen - waarvan gesteld is dat zij in die vooruitzichten zijn verdisconteerd - gevoelig blijven voor kleine schommelingen in de wisselkoers, zoals hieronder nader zal worden beschreven. De Commissie is er derhalve niet van overtuigd dat de voorgenomen hedging voldoende is om de levensvatbaarheid van de scheepswerf op de lange termijn te waarborgen.
(322)
Ten aanzien van de personele herstructurering bevat het plan geen analyse van de inkrimpingsbehoefte, maar wordt slechts gesteld dat er personeel zal afvloeien. Vervolgens wordt - wederom zonder enige onderbouwing - vermeld dat de afvloeiingskosten circa 69 miljoen PLN zullen bedragen. In het plan van september worden de kosten en de gevolgen van de herstructurering nader gespecificeerd, maar wordt niet toegelicht of onderbouwd op welke grondslag die kosten en gevolgen zijn geschat. De Commissie kan derhalve niet tot de slotsom komen dat de redenen voor en de gevolgen van de personeelsinkrimping voldoende in het plan zijn omschreven of dat de specificatie van de kosten en gevolgen is gebaseerd op betrouwbare grondslagen.
(323)
Ten aanzien van de financiële vooruitzichten merkt de Commissie met name op dat het baseline-scenario dat ten grondslag ligt aan het door ISD Polska financiële model, de volgende onvolkomenheden vertoont, hetgeen de geloofwaardigheid van de financiële verwachtingen aantast.
(324)
Ten eerste gaat het plan van september, vergeleken met de ontwerpversie van juni, uit van aanzienlijk hogere verkoopprijzen voor de autoschepen, een van de twee belangrijkste producten van de nieuwe scheepswerf. De verwachtingen voor de eerste paar jaar zijn in het plan gebaseerd op de bestaande contracten die door Stocznia Gdynia zijn afgesloten. Deze verwachtingen vormen echter nog geen deugdelijke grondslag voor de verwachtingen in de daaropvolgende jaren en het plan geeft ook geen externe schattingen in dit opzicht (71).
(325)
Ten tweede lijkt de veronderstelling dat de lonen gedurende de herstructureringsperiode circa 4-6 % per jaar zullen stijgen, een te lage schatting te zijn gezien het ernstige gebrek aan gekwalificeerd personeel, het hoge personeelsverloop en ziekteverzuim en de loonconcurrentie waarmee de twee scheepswerven reeds te maken hebben gehad vanuit andere scheepswerven in zowel Polen zelf als daarbuiten. In het plan van september wordt zelfs van nog lagere loonstijgingen uitgegaan dan in het plan van juni. De Commissie merkt op dat het gemiddelde brutosalaris in Polen over de periode van januari 2007 tot januari 2008 met 11,5 % is gestegen (72) en dat verdere stijgingen worden verwacht. Door verschillende bronnen, waaronder die waarnaar in het herstructureringsplan van 12 september 2008 is verwezen (zoals de Poolse Centrale Bank, de OESO, EC Economic Forecast - voorjaar 2008, Goldman Sachs) wordt voor de middellange termijn in Polen een explosieve loonstijging en een toenemend tekort aan arbeidskrachten verwacht. Dit is in ieder geval een factor die in de gevoeligheidsanalyse had moeten worden meegenomen.
(326)
Ten derde wordt in het baseline-scenario uitgegaan van kosten van 1,5 % van de werkkapitaalgaranties. Deze schatting is gebaseerd op de veronderstelling dat het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten volledige aanbetalingsgaranties zal verstrekken en dat die garanties worden verstrekt op gunstigere voorwaarden dan de voorwaarden die gelden voor garanties die door het Verzekeringsagentschap aan andere (gezonde) bedrijven worden verstrekt. Indien de samengevoegde werven soortgelijke garanties van marktpartijen zouden moeten verkrijgen - zoals door Polen is gesteld in zijn toelichting van 7 juli 2008 - zouden de kapitaalkosten aanmerkelijk hoger liggen dan de kosten waarvan in het baseline-scenario is uitgegaan, (73) hetgeen een direct negatief effect zou hebben op de financiële vooruitzichten.
(327)
In het licht van deze uitgangspunten moet geconstateerd worden dat het plan niet voldoende waarborgen omvat dat het baseline-scenario voor de financiële vooruitzichten reëel en haalbaar is.
(328)
Bovendien blijkt uit de gevoeligheidsanalyse niet dat het plan zodanig solide is dat het hoofd kan worden geboden aan de belangrijkste risicofactoren verband houdende met de exploitatie van de werf. De planherziening van september toont in dit opzicht geen overtuigende verbetering.
(329)
Uit de gevoeligheidsanalyse blijkt dat een waardevermindering van de dollar ten opzichte van de zloty met 5 % leidt tot een vermindering van de gecumuleerde nettowinst over een periode van tien jaar met maar liefst 35 %, zelfs wanneer in het baseline-scenario rekening is gehouden met herstructureringsmaatregelen gericht op het beperken van het valutarisico.
(330)
Een afzonderlijke analyse die bij het plan van september is gevoegd, toont aan dat een waardevermeerdering van de euro ten opzichte van de dollar van 5 % over de periode van 2013 tot en met 2017 (dus nadat Polen naar verwachting is overgestapt op de euro) vergeleken met het baseline-scenario leidt tot een vermindering van de gecumuleerde nettowinst over een periode van tien jaar met 44 %.
(331)
De Commissie merkt op dat wanneer beide valuta’s ten opzichte van de dollar met 5 % duurder worden (een eenmalige waardevermeerdering van de zloty in 2009 en een eenmalige waardevermeerdering van de euro in 2013), de gecumuleerde nettowinst over een periode van 10 jaar vergeleken met het baseline-scenario met 80 % zal afnemen.
(332)
De Commissie concludeert derhalve dat uit de gevoeligheidsanalyse blijkt dat de financiële vooruitzichten al gevoelig zijn voor kleine veranderingen in de onderliggende aannames, met name waar het de wisselkoersen betreft, terwijl de wisselkoers volgens het plan toch juist een van de belangrijkste oorzaken voor de huidige problemen op de scheepswerf is geweest. De Commissie kan derhalve niet tot de slotsom komen dat het gecombineerde herstructureringsplan voldoende solide is om een herstel van de levensvatbaarheid van de samengevoegde scheepswerven op de lange termijn te waarborgen.
(333)
Het plan vertoont in veel opzichten ernstige tekortkomingen. Op basis daarvan heeft de Commissie moeten concluderen dat uit het plan niet blijkt dat de levensvatbaarheid van de werf binnen een redelijk tijdsbestek hersteld zal zijn. De grote inconsistenties in het herstructureringsplan roepen aanzienlijke twijfels op omtrent de levensvatbaarheid en effectiviteit. Daarnaast wordt uitgegaan van tegenstrijdige veronderstellingen met betrekking tot de marktstrategie en de toekomstige productie en capaciteit van de werf. Bovendien is er geen marktanalyse beschikbaar om de gekozen strategie te onderbouwen en om aan te tonen dat de hypothetische portefeuille inderdaad rendement zal opleveren.
(334)
Met betrekking tot de financiële herstructurering vertonen de veronderstelling over de kapitaalkosten, over de regelingen om de productie te financieren en over de wisselkoersen de navolgende ernstige tekortkomingen. In het plan wordt ervan uitgegaan dat de wisselkoers tijdens de herstructureringsperiode stabiel zal blijven op een niveau dat veel optimistischer is dan de werkelijkheid op dit moment laat zien (3,46 PLN/EUR en 2,23 PLN/USD ten opzichte van de huidige koersen van 3,32 PLN/EUR en 2,12 PLN/USD). Daarnaast wordt in het plan verondersteld dat de werf in staat zal zijn om de omzet met 30 % (100 miljoen USD) te verhogen door opnieuw te onderhandelen over bestaande contracten. Die veronderstelling moet echter wel tegen het licht gezien worden van het feit dat de werf inmiddels al aanzienlijk veel werk heeft verzet om die bestaande contracten open te breken en dat de meeste contracten als gevolg daarvan ontbonden zijn. In het plan wordt de veronderstelling dat er nog meer onderhandelingsmogelijkheden zijn, niet onderbouwd en de Commissie acht die mogelijkheden dan ook niet reëel.
(335)
Wat de personele herstructurering betreft, zou uit het feit dat de investeerder twee opties voorstelt (het handhaven van de werkgelegenheid op het huidige niveau dan wel een vermindering van het personeelsbestand met 650 werknemers), afgeleid kunnen worden dat er geen duidelijke strategie beschikbaar is voor het herstellen van de levensvatbaarheid van de werf. Het gebruik van die verschillende opties roept ook twijfels op over de financiële vooruitzichten aangezien niet nader wordt toegelicht welke personeelsbezetting als basis voor die vooruitzichten is gebruikt.
(336)
In het plan wordt ook niet voldoende toegelicht hoe de verschillende herstructureringsmaatregelen, inclusief investeringen en diverse kostenbesparende maatregelen, van invloed zijn op de financiële vooruitzichten. Met andere woorden, het is niet duidelijk wat het verband is tussen de voorgenomen herstructureringsmaatregelen en de financiële vooruitzichten, met name met betrekking tot de productie en de overhead. Zo blijkt uit het plan bijvoorbeeld niet hoe de verwachte vermindering van 25 % van de kosten van de scheepsbouw over een periode van vijf jaar kan worden verwezenlijkt. De betrouwbaarheid van de prognose wordt ook nog eens ondermijnd door tegenstrijdigheden in de geplande investeringsniveaus. De Commissie is er dan ook niet van overtuigd dat het baseline-scenario voor de financiële vooruitzichten betrouwbaar en op realistische veronderstellingen gebaseerd is.
(337)
Er is voor deze vooruitzichten ook geen gevoeligheidsanalyse beschikbaar met betrekking tot factoren als marktontwikkelingen en veranderingen in prijzen, materiaalkosten, wisselkoersen, lonen e.d. Door het ontbreken van een uitgebreide beschrijving en een onderbouwing van de veronderstellingen die ten grondslag liggen aan de financiële vooruitzichten enerzijds en vanwege het feit dat er geen onderliggend financieel model en gevoeligheidsanalyse beschikbaar zijn anderzijds, is de Commissie van mening dat de betrouwbaarheid van die prognoses en de effectiviteit van het plan niet zijn aangetoond.
(338)
Tot slot merkt de Commissie op dat de investeerder het welslagen van de uitvoering van het herstructureringsplan koppelt aan de toekenning van aanvullende staatssteun.
(339)
Gezien het vorenstaande stelt de Commissie zich op het standpunt dat niet is aangetoond dat de levensvatbaarheid van de werf hersteld kan worden op basis van het door PSC opgestelde herstructureringsplan van juni 2008.
(340)
Door het ontbreken van een realistisch en ingrijpend herstructureringsplan concludeert de Commissie dat de staatssteun die aan Stocznia Gdynia is toegekend (zoals beschreven in de overwegingen 209-232) uitsluitend als bedrijfssteun aangemerkt kan worden die niet als herstructureringssteun verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt.
c) Beperking van de steun tot het minimum
(341)
Op grond van punt 43 van de richtsnoeren moet het steunbedrag worden beperkt tot het voor de uitvoering van de herstructurering strikt noodzakelijke minimum aan herstructureringskosten. Van begunstigden wordt verwacht dat zij uit eigen middelen of door externe financiering tegen marktvoorwaarden een belangrijke bijdrage aan het herstructureringsplan leveren. Deze bijdrage is een teken dat de markten er vertrouwen in hebben dat een herstel van de levensvatbaarheid haalbaar is enerzijds en vormt een waarborg dat de staatssteun inderdaad tot het minimum beperkt blijft anderzijds. Bij grote ondernemingen zoals Stocznia Gdynia dient die eigen bijdrage minimaal 50 % van de herstructureringskosten te bedragen. Die eigen bijdrage dient een reëel karakter te hebben, wat betekent dat verwachte winsten en kasstromen niet als eigen bijdrage aangemerkt kunnen worden (punt 43 van de richtsnoeren).
(342)
De Commissie heeft beoordeeld of het herstructureringsplan van 2006 aan dit criterium voldoet. De Commissie concludeert om twee redenen dat dit niet het geval is. In de eerste plaats is het plan gebaseerd op een voortzetting van de staatsfinanciering in de vorm van garanties, kapitaalinjecties en kwijtscheldingen van schulden, waarbij niet is aangetoond dat dit niveau van staatssteun noodzakelijk is om de levensvatbaarheid van de werf te herstellen (met name is niet aangetoond dat er geen alternatieve herstructureringsstrategieën zijn waarvoor minder staatssteun nodig is). In de tweede plaats is de eigen bijdrage zeer beperkt en blijft de deelname van een investeerder die bereid is externe financiering tegen marktvoorwaarden beschikbaar te stellen, slechts een gebeurtenis die zich eventueel in de toekomst kan voordoen. Die eigen bijdrage had bijvoorbeeld maatregelen kunnen omvatten als de deelname van het management aan een verhoging van het aandelenkapitaal, een omzetting van vorderingen door particuliere crediteuren in een deelneming in het eigen vermogen, en de verkoop van activa. In totaal zouden deze maatregelen een bijdrage van ongeveer 127 miljoen PLN aan de herstructurering van de onderneming hebben kunnen leveren. Zelfs als deze maatregelen als eigen bijdrage aangemerkt kunnen worden in de zin van de richtsnoeren, zou die bijdrage echter - gezien de substantiële inbreng van de staat - niet significant zijn geweest.
(343)
De Commissie heeft ook los van het herstructureringsplan van 2006 (dat immers uiteindelijk niet is uitgevoerd) naar de situatie van de werf in de afgelopen jaren gekeken.
(344)
Allereerst blijkt uit bovenstaande beschrijving van de situatie bij Stocznia Gdynia dat de werf er vrijwel niet in is geslaagd om externe financiering aan te trekken voor die herstructurering. E zijn slechts een paar aanwijzingen voor een marktconforme externe participatie aan de activiteiten van de werf.
(345)
De werf is er wel in geslaagd enkele herstructureringen van de eigen handelsschulden door te voeren, met name via de herstructureringsovereenkomst die in juli 2003 is gesloten (74). Die overeenkomst had betrekking op passiva voor een bedrag van circa 424 miljoen PLN en op een omzetting van vorderingen van sommige crediteuren in een deelneming aan het bedrijfsvermogen ter hoogte van ongeveer 70 miljoen PLN. Tegelijkertijd is Stocznia Gdynia betrokken bij talloze uitwinningsprocedures en rechtszaken. De Commissie merkt ook op dat de waarde van de gecumuleerde schulden aan de overheid per 20 september 2007 423 miljoen PLN bedroeg. De Commissie stelt zich dan ook op het standpunt dat de herstructureringsovereenkomst van 2003 uitsluitend als een eigen bijdrage kan worden aangemerkt indien de betrokken crediteuren een langere terugbetalingstermijn accepteren dan doorgaans gebruikelijk is. In dat geval kan de onderneming over aanvullende middelen beschikken voor de herstructurering. Die verlenging van de terugbetalingstermijn kan daarnaast beschouwd worden als een teken van de markt dat het herstel van de levensvatbaarheid van de werf haalbaar wordt geacht. Datzelfde geldt voor de omzetting van vorderingen in eigen vermogen. Zelfs als de herstructureringsovereenkomst als eigen bijdrage kan worden aangemerkt, merkt de Commissie echter op dat deze bijdrage absoluut niet toereikend is in de zin van de richtsnoeren. De omvang van de geherstructureerde handelsschulden is immers gelijk aan die van de niet opgeëiste vorderingen van de overheid. Het moge duidelijk zijn dat de werf ook andere kosten zal moeten dragen dan uitsluitend de kosten van de schuldsanering.
(346)
Polen en de begunstigde hebben, nadat de formele onderzoeksprocedure was ingeleid, gesteld dat de aanbetalingen van de reders ook als eigen bijdrage aangemerkt moeten worden. De Commissie kan dit argument niet onderschrijven. In de richtsnoeren is bepaald dat de eigen bijdrage geen steuncomponent mag bevatten en dat is bijvoorbeeld niet het geval bij een lening met overheidsgaranties, die wel steunelementen inhoudt (zie de eerste voetnoot in punt 44 van de richtsnoeren). De bedoelde aanbetalingen werden volledig gedekt door garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten, hetgeen de Commissie, zoals boven toegelicht, als een vorm van staatssteun aanmerkt. Dat betekent dat aanbetalingen van reders niet als externe financiering tegen markttarieven kunnen worden beschouwd. Hieruit volgt dat de oorspronkelijke stelling van Polen niet geaccepteerd kan worden dat de steunintensiteit gelijk was aan 31 %, op basis van de veronderstelling dat de aanbetalingen die gedekt waren door garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten, als eigen bijdrage aangemerkt dienden te worden.
(347)
Daarnaast merkt de Commissie op dat de participatie van Ray Car Carriers aan de aandelenstructuur van Stocznia Gdynia is geschied via een omzetting van vorderingen in een deelneming in het vermogen en dus ook geen bijdrage aan de herstructureringskosten vormt.
(348)
Wanneer de verwachte herstructureringskosten van 3 miljard PLN afgezet worden tegen de verwachte financieringsbronnen, merkt de Commissie op dat er sprake is van een financieringskloof zoals hieronder weergegeven in tabel 5. Uiteraard zijn de werkkapitaalleningen van 280 miljoen PLN (item 14 in tabel 1b) en 45 miljoen PLN (item 16 van tabel 1b) niet in deze tabel opgenomen. Dat geldt ook voor de werkkapitaallening van de staat voor 250-350 miljoen PLN. Die leningen waren namelijk bedoeld ter financiering van het werkkapitaal, hetgeen geen onderdeel uitmaakt van de herstructureringskosten. Hetzelfde geldt voor de kapitaalinjectie van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling (200 miljoen PLN). De nog openstaande betaling voor de aandelen Stocznia Gdańsk aan het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling (item 17 van tabel 1b) kan ook niet als een financieringsbron voor de herstructurering van de nieuwe werf worden beschouwd. Het gaat immers om een betaling aan het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling, niet aan de werf.
Tabel 5
Verwachte financieringsbronnen voor de geraamde herstructureringskosten (in miljoen PLN)
(PLN million)
Kapitaalinjectie door ISD Polska
405
Investeringslening
185
Verkoop van activa
240
Kapitaalinjectie door de staat
515
Kapitaalinjectie door de staat
385
Kapitaalinjectie door de staat
250
Afschrijving van belastingverplichtingen
308
Totaal
2 288
Totaal geraamde herstructureringskosten
3 000
Financieringskloof
712
(349)
Gezien deze financieringskloof concludeert de Commissie dat de financiering van de herstructurering op basis van het gecombineerde herstructureringsplan niet gewaarborgd is. Met andere woorden, uit het plan blijkt niet hoe de voorgenomen herstructurering op effectieve wijze uitgevoerd zou kunnen worden, zelfs niet indien aan de werf nog een aanzienlijke hoeveelheid aanvullende staatssteun zou worden toegekend.
(350)
In het gecombineerde herstructureringsplan van september worden bepaalde inkomstenbronnen in het verleden als eigen bijdrage van Stocznia Gdynia en Stocznia Gdańsk aan hun herstructurering aangemerkt (tabel 1b Gestelde eigen bijdrage in het verleden). Hoewel een gedeelte van deze inkomsten (bijvoorbeeld uit de verkoop van bepaalde activa) als eigen bijdrage aangemerkt zou kunnen worden in de zin van de richtsnoeren (reëel, actueel en vrij van staatssteun), is de Commissie van mening dat deze extra inkomsten, gezien de penibele financiële situatie van de beide werven, gebruikt is om de verliezen terug te dringen en derhalve niet gebruikt konden worden voor echte herstructureringen. Zelfs als de werf in staat zou zijn om een aantal herstructureringsmaatregelen uit te voeren (zoals kleine investeringen) dankzij bijvoorbeeld het afstoten van activa, blijft de Commissie van mening dat dergelijke inkomsten niet als „vrij van staatssteun” kunnen worden beschouwd, aangezien de herstructurering en het functioneren van de werven uitsluitend mogelijk was doordat de vorderingen van de overheid voortdurend bleven oplopen, door de mogelijkheid om door te blijven gaan met verlieslijdende activiteiten en door continue staatssteun.
(351)
Gezien de financiële situatie van de werf is in ieder geval duidelijk dat vroegere inkomsten uit de eigen middelen van de werf of uit externe bronnen gebruikt zijn om de bedrijfsactiviteiten van de werf in het verleden te financieren.
(352)
Daarnaast kan de Commissie de volgende items die als voorgenomen eigen bijdrage zijn aangemerkt, niet accepteren.
(353)
Allereerst, zoals al is opgemerkt, zijn de werkkapitaalleningen van 280 miljoen PLN (item 14 van tabel 1b) niet gereserveerd om de verwachte herstructureringskosten te dekken zoals die boven zijn beschreven, maar zijn die leningen specifiek bedoeld ter financiering van het werkkapitaal met het oog op de lopende productie. Daarnaast kunnen deze leningen niet als reëel en actueel aangemerkt worden, maar eerder als potentieel en ver weg in de toekomst. Datzelfde geldt voor de werkkapitaallening van 45 miljoen PLN voor niet-scheepsbouwactiviteiten (item 16 van tabel 1b).
(354)
In de tweede plaats kan ook de lening voor investeringen in niet-scheepsbouwactiviteiten (item 15 van tabel 1b) in deze fase niet als reëel en beschikbaar worden beschouwd. In zijn toelichting van 7 juli 2008 heeft Polen gesteld dat ISD Polska met een aantal banken in bespreking was met het oog op het afsluiten van deze lening. De Commissie heeft twee blijken van belangstelling van banken onderzocht die bij het herstructureringsplan van september waren gevoegd.
(355)
Op basis daarvan kan de Commissie echter niet concluderen dat in het plan wordt aangetoond dat de investeringslening reëel en actueel is. Uit het plan blijkt slechts dat ISD Polska met twee banken in bespreking was, waarvan er een belangstelling leek te tonen in een analyse van het project. Het feit dat ISD Polska begin 2007 met de werkzaamheden voor dit project is gestart na het verwerven van een belang in Stocznia Gdańsk, en tot nu toe geen financiering voor het project heeft kunnen waarborgen, is een belangrijke vingerwijzing.
(356)
In de derde plaats merkt de Commissie op dat er in het plan van september verwezen wordt naar individuele componenten van de activaverkoop met het oog op het genereren van een eigen bijdrage van 240 miljoen PLN (item 13 van tabel 1b).
(357)
Daarnaast hebben noch ISD Polska noch Stocznia Gdynia op dit moment het recht om de hoofdcomponent van deze activa te verkopen (de grond waarop de scheepshellingen van Stocznia Gdańsk zijn gebouwd). Er bestaan hiervoor ook nog steeds duidelijke obstakels van juridische aard (de noodzaak voor Stocznia Gdynia om de eigendomsrechten op deze grond te verwerven, hetgeen fundamenteel gekoppeld is aan de ontbinding van Synergia 99, waarvan Stocznia Gdynia slechts één van de aandeelhouders is, en administratiefrechtelijke procedures over de grenzen van de haven van Gdańsk) alsmede obstakels van praktische aard (de grond kan pas verkocht worden nadat de drie scheepshellingen gedemonteerd zijn en waarschijnlijk dient de grond daarna ook nog eerst gesaneerd te worden) waardoor Stocznia Gdynia en ISD Polska deze activa niet kunnen verkopen. Daarnaast kan, zoals de investeerder zelf heeft toegelicht, de geraamde hoge opbrengst van de verkoop van deze activa uitsluitend worden gerealiseerd indien er zeker is gesteld dat de voorwaarden in het bestemmingsplan inderdaad worden gewijzigd (75). Uit het plan van september blijkt dat Synergia 99, de huidige eigenaar van de grond, nog geen administratiefrechtelijke actie heeft ondernomen om dit perceel van het havengebied uit te sluiten. Hoewel de onderdelen van het Synergia 99-project in het plan van september uitgebreid worden beschreven, blijft de feitelijke uitvoering ervan afhankelijk van uiteenlopende gebeurtenissen waarop Stocznia Gdynia of ISD Polska geen invloed kunnen uitoefenen. Dat geldt met name voor de wijziging van de grenzen van het havengebied. De Commissie kan deze gestelde eigen bijdragen dan ook niet als reëel en actueel aanmerken.
(358)
ISD heeft een onafhankelijke evaluatie beschikbaar gesteld van de grond waarop de drie scheepshellingen zich bevinden ([…] miljoen PLN).
(359)
De Commissie merkt op dat de activa van Synergia 99 door de directie van die onderneming op […] miljoen PLN zijn getaxeerd. Aangezien de directie daaromtrent ook een verklaring heeft afgegeven teneinde een aandeelhoudersovereenkomst te sluiten over de wijze waarop de activa worden verdeeld indien Synergia 99 geliquideerd zou worden, kan ervan uitgegaan worden dat de directie de waarde van die activa niet te laag zal hebben getaxeerd. Een onafhankelijke deskundige die in opdracht van de directie toentertijd de markwaarde van de desbetreffende grond heeft getaxeerd, schatte de waarde op […] miljoen PLN.
(360)
Gezien de grote verschillen tussen de twee taxaties als gevolg van uiteenlopende aannames over het toekomstige gebruik van de grond, beschouwt de Commissie de veronderstelling dat de grond ontwikkeld zal worden voor het hogere marktsegment als optimistisch. Doordat er nog geen specifiek bod is uitgebracht op de grond en er geen tastbare aanwijzingen zijn van plannen om het gebied nieuw leven in te blazen, acht de Commissie de gehanteerde veronderstelling zelfs onrealistisch. De Commissie stelt zich op het standpunt dat er ook een taxatie zou moeten worden verricht naar de mogelijke opbrengst van de verkoop van de grond voor industriële of ontwikkelingsdoeleinden (althans voor zover dat voor beide scenario’s realistisch is).
(361)
De Commissie merkt ook op dat de geraamde investeringswaarde van de grond waarop de scheepshellingen zijn gebouwd ([…] miljoen PLN) niet is opgenomen in de prijs die ISD voor de aandelen Stocznia Gdynia heeft betaald. Volgens het herstructureringsplan van september zou de nettovermogenswaarde van Stocznia Gdynia eind 2007 [[…] een aanzienlijk negatief vermogen] miljoen PLN bedragen. Sinds die tijd heeft het ministerie van Financiën kapitaalbedragen geïnjecteerd met een omvang van 515 miljoen PLN en 385 miljoen PLN; daarnaast is nog een volgende kapitalisatie van 200 miljoen PLN voorzien. Indien alle andere posten op de balans ongewijzigd blijven, (76) zal de nettovermogenswaarde van de werf na deze kapitaalinjecties [[…] positieve waarde] miljoen PLN bedragen, terwijl ISD Polska slechts een symbolische prijs voor de aandelen Stocznia Gdynia betaalt. Indien de marktwaarde van de grond waarop de scheepshellingen zich bevinden, op correcte wijze in de balans was opgenomen, zou die nettovermogenswaarde zelfs nog hoger uitvallen. Met andere woorden, dit betekent dat ISD Polska de aandelen Stocznia Gdynia tegen een prijs zou kopen die onder de marktwaarde ligt en daardoor zou die onderneming dus staatssteun ontvangen. De Commissie is dan ook van mening dat deze activa „besmet” zijn met de staatssteun die tijdens het privatiseringsproces is toegekend en dat de verkoop ervan dus niet als een eigen bijdrage beschouwd kan worden die vrij is van staatssteun.
(362)
Met betrekking tot de andere activa die voor verkoop geoormerkt zijn en die op de balans van Stocznia Gdynia of Stocznia Gdańsk zijn opgenomen, kan de Commissie op basis van de beschikbare informatie de verkoop of verhuur van een aantal activa als een actuele en reële bijdrage aanmerken, mits er een onderbouwde evaluatie wordt verstrekt en de verkoop of verhuur op bestaande overeenkomsten is gebaseerd (verkoop van aandelen in Euromedicus, verkoop van aandelen in Polskie Linie Lotnicze, verhuurovereenkomsten met Eurocynk en met CRIST). Deze overeenkomsten vertegenwoordigen een waarde van circa […] miljoen PLN.
(363)
Tot slot is de Commissie, in overeenstemming met de gevestigde praktijk (77), van mening dat toekomstige kasstromen niet als een eigen bijdrage kunnen worden beschouwd in de zin van de richtsnoeren aangezien het geen reële en actuele bijdrage van de onderneming of haar aandeelhouders betreft aan de herstructureringskosten.
(364)
Hieruit moet dan ook geconcludeerd worden dat de enige items die als eigen bijdrage aangemerkt kunnen worden, de kapitaalinjecties zijn die door ISD Polska zullen worden gedaan ter hoogte van in totaal 405 miljoen PLN én de opbrengst van de verkoop en verhuur van een aantal activa (14 miljoen PLN). Die eigen bijdrage komt overeen met 14 % (78) van de verwachte herstructureringskosten van 3 miljard PLN. Indien de Commissie akkoord zou gaan met het voorstel van de Poolse autoriteiten (tijdens de bijeenkomst van 30 september 2008) om het niveau van de eigen bijdrage te beoordelen door een vergelijking te maken tussen de herstructureringskosten die de werven hebben gemaakt vanaf het moment dat de investeerders de zeggenschap over de werf hebben verworven, zou het resultaat hetzelfde zijn (herstructureringskosten van 3,065 miljard PLN met een actuele en reële eigen bijdrage van 419 miljoen PLN, i.c. 14 %).
(365)
Een en ander dient bezien te worden tegen het licht van de verwachte aanvullende staatssteun die het belangrijkste uitgangspunt van het plan vormt: een aanvullende kapitaalinjectie door de staat van 1,6 miljard PLN (waarvan 1,14 miljard PLN in juni 2008 en de resterende 418 miljoen PLN op afroep). Daarnaast is ook rekening gehouden met een verdere sanering van de gecumuleerde schulden aan de overheid (met een nominale waarde van 496,6 miljoen voor de periode 2009-2017). Hierbij dient opgemerkt te worden dat er in het plan van uitgegaan wordt dat de scheepsbouwactiviteiten afhankelijk zullen blijven van een financiering op basis van aanbetalingsgaranties (tegen gunstige voorwaarden) van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten. Ook dit uitgangspunt is geïntegreerd in het financiële model voor de gefuseerde scheepswerven. De gefuseerde werven verwachten uiterlijk eind 2008 nieuwe garanties te krijgen. Voor de jaren daarna, in ieder geval tot aan het eind van de herstructureringsperiode in 2012, wordt ook verwacht dat de garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten de scheepsbouwactiviteiten vrijwel volledig zullen dekken.
(366)
Daarnaast dient de Commissie met de gehele herstructureringsperiode rekening te houden, dus vanaf 2002. Gezien de aanzienlijke hoeveelheid staatssteun waar de werf in deze periode profijt van heeft gehad, wordt het percentage van die eigen bijdrage ten opzichte van de totale herstructureringskosten alleen maar kleiner. Het moge dan ook duidelijk zijn dat de eigen bijdrage bij lange na niet in de buurt komt van de drempel van 50 % van de herstructureringskosten zoals is vastgelegd in de richtsnoeren.
(367)
Hoewel de investeerder bereid is een kapitaalinjectie van 500 miljoen PLN te verrichten ter gedeeltelijke financiering van het investeringsprogramma, heeft hij daarnaast verzocht om een extra kapitaalinjectie van in totaal 515 miljoen PLN door de Poolse staat met het oog op de sanering van de schuld van 560 miljoen PLN aan de overheid en als voorziening voor potentiële toekomstige verplichtingen van de scheepswerf, welke worden geschat op een bedrag van 555 miljoen PLN (toekomstige verliezen, boetes voor het opzeggen van contracten, rechtsvorderingen). Voorts worden alle overige passiva, te weten handelsschulden aan toeleveranciers en reders e.d., voor een bedrag van 948 miljoen PLN, in het plan opgesomd. Tot slot heeft de investeerder ten aanzien van de verschaffing van werkkapitaal om extra garanties verzocht van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten, welke zouden moeten worden verschaft tegen gunstigere opslagpercentages dan de percentages die normaliter aan gezonde ondernemingen in rekening worden gebracht, alsmede garanties van het ministerie van Financiën voor de overbruggingsleningen tot een bedrag van 397 miljoen PLN.
(368)
Voor zover afgeleid kan worden uit de beperkte informatie die in het plan is vervat, zullen de herstructureringskosten in ieder geval de gecumuleerde passiva dekken (gecumuleerde passiva en leningen voor een totaalbedrag van 1 508 miljoen PLN), alsmede de verwachte verliezen op de bestaande scheepsbouwcontracten en rechtszaken (555 miljoen PLN) en de voorziene investeringsbehoefte voor de periode van 2008 tot en met 2018 (443 miljoen PLN).
(369)
De meeste van deze kosten moeten worden gefinancierd met staatssteun. De voorgestelde eigen bijdrage bestaat uit een kapitaalinjectie van 500 miljoen PLN door de investeerder. De Commissie merkt op dat zij geen informatie heeft ontvangen over de vraag of de investeerder een dergelijke kapitaalinjectie wel kan verrichten. Volgens het voorlopige bod van PSC hadden de middelen om de injectie te financieren, moeten worden verkregen van een derde, een financieel belegger. Bij gebrek aan bewijs dat de investeerder in staat is een kapitaalbedrag van 500 miljoen PLN te verstrekken, is de Commissie van oordeel dat deze maatregel niet als feitelijk en reëel kan worden beschouwd. Bovendien gaat het plan ervan uit dat de inkomsten uit de verkoop van activa in de periode na de toetreding en de inkomsten uit een voorgenomen verkoop van activa, tezamen voor een bedrag van in totaal 174,5 miljoen PLN, ook als eigen bijdrage in de zin van de richtsnoeren dienen te worden beschouwd. Ook hier geldt weer dat niet is aangetoond dat de transacties uit het verleden vrij van staatssteun zijn en dat de veronderstellingen ten aanzien van de geplande verkoop realistisch zijn. Deze door de investeerder zelf geponeerde tegenstrijdigheid ten aanzien van de eigen bijdrage doet de twijfel omtrent de geloofwaardigheid van de onderliggende aannames in het plan nog verder toenemen. De Commissie concludeert derhalve dat uit het plan niet blijkt dat de voorgestelde eigen bijdrage voldoende groot, feitelijk, reëel en vrij van staatssteun is.
(370)
De Commissie merkt op dat de voorgestelde maatregelen (een kapitaalinjectie van 500 miljoen PLN en de reeds verrichte en nog te verrichten verkoop van activa) - zelfs indien deze als eigen bijdrage beschouwd zouden worden - slechts 27 % van de hierboven beschreven herstructureringskosten zouden dekken. Daarbij komt nog dat de Commissie de gehele herstructureringsperiode vanaf 2002 in ogenschouw moet nemen. Gezien de aanmerkelijke staatssteun die de scheepswerf in deze periode heeft mogen ontvangen, moet de eigen bijdrage als percentage van de totale herstructureringskosten zelfs nog verder naar beneden bijgesteld worden. Het moge duidelijk zijn dat de eigen bijdrage bij lange na niet in de buurt komt van de drempel van 50 % van de herstructureringskosten die in de richtsnoeren is voorgeschreven.
(371)
De Commissie is derhalve van oordeel dat de scheepswerf in feite vrijwel geen enkele bijdrage in de zin van de richtsnoeren heeft weten bijeen te brengen en dat, voor zover er al sprake is van een eigen bijdrage, deze in ieder geval niet groot is. Bovendien wordt er door het herstructureringsplan van PSC geen voldoende grote eigen bijdrage gewaarborgd. Aangezien het doel van een eigen bijdrage een zo groot mogelijke beperking van de staatssteun is, kan de Commissie bij gebreke van een eigen bijdrage door de werf niet anders dan concluderen dat niet voldaan is aan het vereiste dat de staatssteun tot een minimum beperkt dient te blijven. Integendeel, het herstructureringsplan van PSC gaat juist uit van de veronderstelling dat er extra staatssteun wordt verleend en dat de uitvoering van het plan afhankelijk is van de daadwerkelijke verlening van die extra staatssteun.
(372)
Op basis van het vorenstaande merkt de Commissie op dat de werf in de praktijk eigenlijk vrijwel geen eigen bijdrage heeft kunnen regelen als bedoeld in de richtsnoeren, d.w.z. een bijdrage die reëel, actueel en vrij van staatssteun is. Daarnaast bieden het gecombineerde herstructureringsplan en het plan dat door PSC is ingediend, onvoldoende waarborgen om een toereikend niveau van die eigen bijdragen te verwezenlijken. Aangezien die eigen bijdrage bedoeld is om de hoeveelheid staatssteun tot een minimum te beperken, dient de Commissie vanwege het feit dat die eigen bijdrage ontbreekt, te concluderen dat er niet voldaan is aan de eis dat de steun tot het noodzakelijke minimum beperkt blijft. Beide herstructureringsplannen zijn zelfs gebaseerd op de veronderstelling dat er nog aanvullende staatssteun toegekend zal worden. In het algemeen is er sprake van een disproportionele financiering van de herstructurering met staatssteun, hetgeen tot een ongerechtvaardigde vervalsing van de mededinging leidt.
(373)
Op grond van de richtsnoeren mag de onderneming vanwege de staatssteun geen beschikking krijgen over extra kasstromen die gebruikt kunnen worden voor agressieve, marktverstorende activiteiten die geen verband houden met het herstructureringsproces. Hoewel de werf inderdaad geen beschikking over extra kasstromen heeft gekregen, heeft de onderneming dankzij de staatsgaranties wel kunnen profiteren van de toegang tot werkkapitaal die via de markt niet beschikbaar zou zijn geweest. Daardoor heeft de werf niet alleen de bedrijfsactiviteiten voort kunnen zetten en de orderportefeuille kunnen vullen, maar ook contracten kunnen sluiten zonder de kosten te hoeven dragen voor het beperken van de risico’s verband houdende met veranderende prijzen voor materialen en met wisselkoersfluctuaties. Met andere woorden, de werf heeft door het accepteren van orders tegen prijzen die niet kostendekkend zijn, staatssteun gebruikt voor marktverstorende activiteiten die geen verband houden met het herstructureringsproces. Dit versterkt het standpunt van de Commissie dat de staatssteun niet beperkt is gebleven tot de minimale omvang die noodzakelijk is voor de levensvatbaarheid van de werf.
(374)
Tot slot wijst de Commissie erop dat staatssteun voor ondernemingen in moeilijkheden gebruikt dient te worden voor de financiering van een herstructurering. Bedrijfssteun is uitsluitend toegestaan met het oog op het voortbestaan van een onderneming in afwachting van de uitvoering van een ingrijpende herstructurering. In het onderhavige geval is er echter slechts in beperkte mate sprake van echte herstructureringsmaatregelen met effecten op de lange termijn. De staatssteun is met name gebruikt om het voortbestaan van de onderneming te waarborgen en vormt derhalve zuivere bedrijfssteun. Dit is eveneens een indicatie dat de steun niet tot het absoluut noodzakelijke minimum beperkt is gebleven om een herstructurering uit te kunnen voeren.
(375)
Op basis van het vorenstaande concludeert de Commissie dat niet is voldaan aan de eis dat de steun tot het minimum beperkt blijft en aangevuld wordt door een reële en aanzienlijke eigen bijdrage die vrij is van staatssteun.
d) Voorkoming van ongerechtvaardigde vervalsing van de mededinging
(376)
De Commissie wijst op de voorlopige overeenkomst die zij met Polen heeft gesloten in verband met de sluiting van het SD 1-dok. Gezien de ontwikkelingen na het sluiten van die overeenkomst en in het licht van bovenstaande conclusies inzake de eerste twee voorwaarden van de richtsnoeren, is het niet nodig om te beoordelen of de door Polen voorgestelde compenserende maatregelen toereikend zijn.
e) Conclusie
(377)
Aangezien niet is voldaan aan de criteria die in de richtsnoeren zijn neergelegd om staatssteun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt aan te kunnen merken, concludeert de Commissie dat de maatregelen zoals die in de overwegingen 209-232 beschreven zijn, niet als herstructureringssteun verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.
C. STAATSSTEUN VOOR ANDERE DOELEINDEN
(378)
In zijn reactie van 11 juli 2007 heeft Polen aangegeven dat Stocznia Gdynia steun ontvangen heeft onder de noemer „staatssteun voor andere doeleinden dan herstructurering”. In tabel 4 is een overzicht van de betrokken steun opgenomen.
(379)
De Commissie wijst erop dat, aangezien bij een onderneming in moeilijkheden het voortbestaan zelf in het gedrang is, een dergelijke onderneming niet kan worden beschouwd als een passend instrument om aan de verwezenlijking van andere beleidsdoelstellingen van de overheid bij te dragen, zolang haar levensvatbaarheid niet is verzekerd (punt 20 van de richtsnoeren). Alle steun die aan een onderneming in moeilijkheden tijdens de herstructureringsperiode wordt toegekend, dient als herstructureringssteun aangemeld te worden, tenzij deze steun onder de vrijstellingsverordeningen valt (punt 69 van de richtsnoeren).
(380)
Polen heeft op geen enkele wijze aangetoond dat de steun waarnaar in tabel 4 wordt verwezen onder die vrijstellingsverordeningen valt.
(381)
De Commissie concludeert dan ook dat ook deze maatregelen onder het toepassingsgebied van de onderhavige beschikking vallen en onrechtmatige en onverenigbare herstructureringssteun vormen.
IV. CONCLUSIE
(382)
De Commissie is van mening dat Polen de staatssteun ten gunste van Stocznia Gdynia zoals beschreven in de overwegingen 209-232 onrechtmatig en in strijd met artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag heeft toegekend. Deze steun is op grond van geen enkele uitzondering in het EG-Verdrag aan te merken als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt.
(383)
Met het oog op het herstellen van de ex ante-situatie dient die staatssteun teruggevorderd te worden.
V. UITVOERING
(384)
De staatssteuncomponent in de maatregelen die ten gunste van Stocznia Gdynia zijn genomen, zoals toegelicht in de overwegingen 209-158 van deze beschikking, dient teruggevorderd te worden. In het algemeen is de omvang van de terug te vorderen steuncomponent, dat wil zeggen het voordeel dat de begunstigde van de steun heeft gehad, gelijk aan het verschil tussen de voorwaarden die de begunstigde op de markt had kunnen bedingen en de voorwaarden op basis waarvan de steunmaatregel is genomen.
(385)
Om met het oog op het berekenen van het staatssteunelement (met name wanneer die steun in verschillende termijnen is uitgekeerd) een inschatting te kunnen maken van het markttarief worden de door de Commissie aangekondigde referentie- en disconteringspercentages gebruikt. Die percentages worden ook gebruikt voor het berekenen van de staatssteuncomponent die voortvloeit uit de regelingen voor gesubsidieerde leningen (79). In het geval van ondernemingen in moeilijkheden, zoals Stocznia Gdynia, is de Commissie van mening dat het referentiepercentage minimaal met 400 basispunten verhoogd dient te worden als gevolg van het hoge risico dat aan de transactie verbonden is. Daarnaast dient dat percentage nog eens met 200 basispunten extra verhoogd te worden omdat de begunstigde geen - of een slechte - zakelijke zekerheid heeft gesteld. Zoals hierboven toegelicht is de waarde van de zekerheid die de werf heeft gesteld, twijfelachtig gezien de activa/passiva-ratio van het bedrijf. Indien een onderneming in moeilijkheden niet in staat is om financiering op de markt aan te trekken, kan de steuncomponent oplopen tot 100 % van de nominale waarde van de ontvangen financiële middelen. (80)
(386)
De Commissie is van mening dat Stocznia Gdynia in de periode waarin de werf de staatssteun ontving zoals beschreven in overwegingen 209-232, ernstige financiële problemen had (zoals beschreven in overwegingen 62-66) en niet in staat was om financiering op de markt te verkrijgen. De werf had een negatief eigen vermogen, maakte voortdurend verliezen en had in de onderzochte periode vrijwel geen financiering uit de markt gehaald. In dergelijke omstandigheden zou een investeerder die tegen marktvoorwaarden handelt, gezien het hoge risico, niet bereid zijn om financiering aan de werf te verstrekken. De Commissie is dan ook van mening dat geen enkele bank in die periode een lening aan de werf had willen verstrekken, zelfs niet tegen hoge rentetarieven. Geen enkele bank zou daarnaast bereid zijn geweest om garanties af te geven, ook niet tegen een hoge garantieopslag.
(387)
Aangezien Stocznia Gdynia op de markt geen enkele lening of garantie had kunnen verkrijgen, vormt elke lening of garantie die in de onderzochte periode is verstrekt, automatisch staatssteun. Dat betekent dat alle garanties die nog van kracht zijn, onmiddellijk ingetrokken moeten worden en dat alle nog uitstaande leningen onverwijld terugbetaald moeten worden.
(388)
Het terugbetalen van de leningen die aan de werf zijn verstrekt, is op zich echter niet afdoende om de oorspronkelijke situatie te herstellen. Stocznia Gdynia heeft immers tot aan het moment van terugbetaling financiering tot haar beschikking gehad die zij normaal gesproken op de markt niet had kunnen verkrijgen. Teneinde de oorspronkelijke situatie te herstellen, dient dat voordeel ook teruggevorderd te worden (overigens kan dat voordeel slechts bij benadering vastgesteld worden aan de hand van het rentetarief voor een zeer riskante lening). Dat betekent voor de periode vanaf de datum waarop de lening aan de werf is verstrekt, tot aan het moment dat deze volledig is terugbetaald, dat de Commissie het verschil dient terug te vorderen tussen het concreet door Stocznia Gdynia betaalde rentetarief en het rentetarief dat theoretisch gezien reëel zou zijn voor een lening met een zeer hoog risico. Om dat laatste rentetarief te bepalen, merkt de Commissie op dat in haar mededeling over de methode om de referentie- en disconteringspercentages vast te stellen, wordt aangegeven dat de risico-opslag kan oplopen tot meer dan 400 basispunten boven het referentiepercentage „indien geen enkele bank de betrokken lening zou hebben willen verstrekken...”. Dat laatste is in de onderhavige situatie het geval. In uiteenlopende beschikkingen heeft de Commissie geconcludeerd dat een opslag van 600 basispunten boven het referentiepercentage een adequaat minimum is om recht te doen aan een situatie met een hoog risico (81). De Commissie is van mening dat die 600 basispunten ook de minimale opslag in de onderhavige zaak vormt.
(389)
Wat de garanties betreft, kiest de Commissie voor dezelfde benadering: voor de periode vanaf de datum dat de garantie is verstrekt tot aan het moment dat deze wordt ingetrokken, dient de Commissie het subsidie-equivalent dat deel uitmaakt van die garanties terug te vorderen.
(390)
Met betrekking tot die garanties is de Commissie, conform haar mededeling betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun in de vorm van garanties (82), van mening dat het subsidie-equivalent ofwel gelijk is aan de rentesubsidie die het gevolg is van de garantie (indien de garantie een lening dekt met een rentetarief dat lager is dan de marktrente), ofwel gelijk is aan de risicofactor over het gegarandeerde bedrag minus de opslagen die voor de garantie zijn betaald.
(391)
Mocht het niet mogelijk zijn om de steuncomponent op basis van deze regels te berekenen, acht de Commissie het opportuun om het verschil te berekenen tussen de garantieopslag die op de markt betaald had moeten worden en de feitelijk door de begunstigde betaalde opslag. De Commissie is van mening dat het verschil dat op deze wijze is berekend, overeenkomt met de steuncomponent van de garantie. Het Poolse Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten hanteert een programma voor exportverzekeringen die door het ministerie van Financiën worden gegarandeerd en waarvoor opslagen in rekening worden gebracht op basis van de „vrij-van-staatssteun”-regeling die op 18 juli 2007 door de Commissie is goedgekeurd. De Commissie is van mening dat de opslagen van die regeling als referentie-opslagen zouden kunnen dienen voor bovengenoemde berekening. Ook in dit geval zouden die opslagen met minimaal 400 basispunten verhoogd moeten worden omdat de werf op grond van die regeling niet in aanmerking kwam voor garanties. Het verstrekken van garanties aan de werf bracht dus aanzienlijk grotere risico’s met zich mee.
(392)
Hierboven is al toegelicht dat de werf geen garanties op de markt zou hebben kunnen verkrijgen vanwege de zeer penibele financiële situatie. Dat betekent dat de nog van kracht zijnde garanties onmiddellijk ingetrokken dienen te worden om een einde te maken aan de verstoring van de mededinging als gevolg van de verstrekte staatssteun.
(393)
Bij de aanbetalingsgaranties merkt de Commissie op dat de aanbetalingen die door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten zijn gegarandeerd, onderdeel uitmaken van een verkoopovereenkomst en niet van een overeenkomst van lening. Over die aanbetalingen wordt ook geen rente in rekening gebracht. Wat de berekening van de staatssteuncomponent betreft die de begunstigde heeft ontvangen, is de Commissie daarom van mening dat er een vergelijking overwogen moet worden tussen de opslagen die de werf heeft betaald en de reguliere opslagen die op de markt in rekening zouden zijn gebracht. Ook in dit geval zou de „vrij-van-staatssteun”-regeling die het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten hanteert, als referentie kunnen dienen voor de opslagen die op de markt in rekening worden gebracht. Die opslagen zouden vervolgens verhoogd moeten worden als gevolg van het extra risico dat verbonden is aan het verstrekken van steun aan een onderneming in financiële moeilijkheden.
(394)
Net als bij de andere garanties die aan de werf zijn verstrekt en vanwege dezelfde redenen, merkt de Commissie op dat alle garanties van het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten die nog van kracht zijn onmiddellijk ingetrokken dienen te worden.
(395)
Het feit dat overheidsinstanties voortdurend geweigerd hebben om uitstaande vorderingen te innen kan ook aangemerkt worden als staatssteun. Hiermee dient dus eveneens rekening te worden gehouden (83). Dit is vergelijkbaar met een doorlopend krediet dat is toegekend op basis van voordelige voorwaarden. Dat betekent dat de omvang van de steun overeenkomt met het verschil tussen het rentetarief dat de markt in rekening gebracht zou hebben (voor een onderneming met een soortgelijke rating in een vergelijkbare financiële en economische situatie en met dezelfde zakelijke zekerheden) en de rente die door het steunverlenende orgaan in rekening is gebracht.
(396)
Gezien de aanhoudende penibele financiële situatie van de werf is de Commissie van mening dat een investeerder die tegen marktvoorwaarden handelt, zijn vorderingen onmiddellijk zou claimen op het moment dat zij opeisbaar worden. Het feit dat de Poolse autoriteiten niet meteen actie ondernomen hebben op het moment dat de vorderingen geïnd konden worden, is een vorm van staatssteun. Dat betekent dat de steun telkens beschikbaar is gesteld op de datum waarop een niet betaalde vordering opeisbaar is geworden. De staatssteuncomponent is gelijk aan het verschil tussen de rente die op de markt berekend zou worden (voor een onderneming met een soortgelijke rating in een vergelijkbare financiële en economische situatie en met dezelfde zakelijke zekerheden) en de rente die door de steunverlenende autoriteit in rekening is gebracht.
(397)
Aangezien iedere investeerder die tegen marktvoorwaarden handelt, onmiddellijk de invordering van de opeisbare schulden van de werf in gang had gezet, dient niet alleen het staatssteunelement als gevolg van de te weinig betaalde rente teruggevorderd te worden, maar moeten ook de gecumuleerde schulden onverwijld terugbetaald worden.
(398)
Het kwijtschelden van schulden is te vergelijken met een subsidie die niet terugbetaald hoeft te worden. Het (deel-)bedrag van de schuld dat afgeschreven is, dient als staatssteun aangemerkt te worden.
(399)
Op grond van hoofdstuk 5a van de Wet van 30 oktober 2002 worden schulden aan de overheid die geherstructureerd zijn, samen met activacomponenten die minimaal 25 % van de waarde van de geherstructureerde schulden vertegenwoordigen, overgedragen aan de Beheerder, een onderneming die volledig eigendom is van het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling. De Beheerder dient die activa vervolgens te verkopen en moet de opbrengst gebruiken om een deel van de schulden aan de overheid te voldoen. Het restant van die schulden wordt vervolgens door de bevoegde autoriteiten afgeschreven. De Commissie is dan ook van mening dat de staatssteuncomponent van deze transactie gelijk is aan de waarde van de schulden aan de overheid die aan de Beheerder zijn overgedragen, minus de feitelijke waarde van de overgedragen activa. Op grond van de Wet van 30 oktober 2002 betekent dit dat de steuncomponent maximaal 75 % van de overgedragen schulden bedraagt. Indien de waarde van de overgedragen activa echter hoger of lager is dan de bij wet voorgeschreven 25 %, dient de steuncomponent aan de hand van het desbetreffende percentage te worden berekend.
(400)
De Commissie merkt op dat kapitaalinjecties door de staat of door entiteiten waarover de staat zeggenschap heeft (zoals het Agentschap voor Industriële Ontwikkeling en KPS) in ondernemingen die in moeilijkheden verkeren, beschouwd dienen te worden als een niet terug te betalen subsidie indien ten tijde van die injectie geen rendement verwacht wordt (84). Teneinde de verstoring van de mededinging voortvloeiende uit die kapitaalinjecties ongedaan te maken, dient de werf het volledige geïnjecteerde bedrag terug te betalen.
(401)
Bij brief van 3 november 2008 heeft Polen zich ertoe verbonden om de onderhavige beschikking uit te voeren door de werf tegen de marktprijs te verkopen via een open, transparante, onvoorwaardelijke en niet-discriminerende aanbestedingsprocedure (in overeenstemming met de specifieke voorwaarden zoals die aanvankelijk neergelegd zijn in de brief van 27 oktober 2008 van de Commissie). Vervolgens zal Stocznia Gdynia geliquideerd worden. Alle staatssteun die op grond van deze beschikking wordt teruggevorderd, dient door Polen onverwijld geregistreerd te worden in het kader van de liquidatie van Stocznia Gdynia. Bij brief van 6 november 2008 heeft de Commissie Polen meegedeeld dat, mits aan deze voorwaarden wordt voldaan, de verkoop van de activa geen nieuwe staatssteun zou vormen voor de koper(s) ervan. In dat geval zouden de activa ook vrij van de verplichting tot terugbetaling van onrechtmatige en onverenigbare steun aan de werf in het verleden aan de koper(s) overgedragen kunnen worden, mits ook aan de eis wordt voldaan dat er geen sprake zal zijn van een economische continuïteit tussen de begunstigden van de steun en de activiteiten van de koper(s) (85). De Commissie zal nauwlettend in de gaten houden of er aan de voorwaarden zoals neergelegd in haar brief van 27 oktober 2008 wordt voldaan om te beoordelen of deze beschikking correct wordt uitgevoerd. Inmiddels zijn deze voorwaarden door de Poolse autoriteiten geaccepteerd.
(402)
De voorwaarden waartoe Polen zich uitdrukkelijk heeft verbonden, zijn als volgt.
(403)
De activa (zonder passiva) worden via een open, transparante, onvoorwaardelijke en niet-discriminerende aanbestedingsprocedure geprivatiseerd. Stocznia Gdynia zal inclusief alle eventueel resterende activa en de passiva worden geliquideerd.
(404)
De activa dienen tegen de marktprijs (aan de hoogste bieder) verkocht te worden. Die activa dienen afzonderlijk dan wel in een groot aantal kleine bundels te koop te worden aangeboden en wel op zodanige wijze dat de opbrengst van de verkoop maximaal is. Dergelijke bundels mogen niet uit georganiseerde delen van een onderneming of bedrijfsactiviteit bestaan. De samenstelling van de bundels is echter niet bedoeld om te voorkomen dat potentiële kopers een gecombineerd bod kunnen doen op een aantal activa/bundels.
(405)
De procedure dient niet-discriminerend te zijn, wat betekent dat de verkoop openstaat voor alle categorieën potentiële kopers zonder onderscheid naar het doel van hun investering.
(406)
Er mogen aan de aanbesteding geen voorwaarden worden verbonden (zoals het in stand houden van de werkgelegenheid of bedrijfsactiviteiten of de overname van bestaande contracten). Het enige criterium voor het selecteren van het uiteindelijke bod is de maximalisering van de opbrengst ten gunste van de crediteuren van de werf.
(407)
Zowel de openbare als particuliere crediteuren van de werf (inclusief de afnemers van de werf) dienen met betrekking tot de opbrengst van de verkoop dezelfde rangorde en rechten te behouden als bij een faillissementsprocedure.
(408)
In het kader van de verkoop mag geen nieuwe staatssteun worden toegekend noch in de vorm van afschrijvingen of door de staat gefinancierde terugbetalingen van overheidsschulden of particuliere vorderingen, noch in de vorm van kapitaalinjecties, leningen, garanties of andere steunmaatregelen. Alle nieuwe schulden aan overheidsinstanties die tijdens de verkoopperiode ontstaan en die strikt noodzakelijk zijn om de verkoopprocedure af te ronden, dienen uit het liquiditeitssaldo teruggevorderd te worden.
(409)
De verkoop dient uitgevoerd te worden door een onafhankelijke bewindvoerder, met dezelfde rechten en plichten als een curator bij faillissementen. Er dient een structuur gecreëerd te worden op basis waarvan crediteuren de voortgang van de verkoop adequaat kunnen volgen. Die structuur dient te waarborgen dat de verkoop op marktconforme voorwaarden plaatsvindt en dat de rechten en rangorde van de crediteuren met betrekking tot de opbrengst van de verkoop geëerbiedigd worden. Daarnaast zullen Polen en de Commissie gezamenlijk een toezichthouder benoemen met de specifieke taak om de Commissie te ondersteunen bij het controleren of aan de bovengenoemde voorwaarden bij de verkoop en de terugvordering van de steun volledig wordt voldaan. Te dien einde zal de toezichthouder periodieke, uitgebreide verslagen aan de Commissie overleggen met betrekking tot elke fase van de procedure.
(410)
Polen heeft aangegeven dat er nationale maatregelen op wetgevingsgebied genomen dienen te worden met het oog op het uitvoeren van de onderhavige beschikking. De Commissie onderkent dat daardoor een langere uitvoeringsperiode noodzakelijk is dan doorgaans wordt voorgeschreven, mede gezien het aantal afzonderlijke steunmaatregelen waarop deze beschikking betrekking heeft en het verschil in vorm en looptijd. De Commissie verzoekt Polen dan ook om deze beschikking uit te voeren binnen zeven maanden na de datum van kennisgeving,
HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN:
Artikel 1
De staatssteun als omschreven in de overwegingen 209-232 van de onderhavige beschikking, die in strijd met artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag door Polen aan Stocznia Gdynia is toegekend, is onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt.
Voorts zijn ook alle aanbetalingsgaranties die in strijd met artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag door Polen aan Stocznia Gdynia zijn verstrekt in de periode vanaf 1 juli 2007 tot de datum van deze beschikking, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt.
Artikel 2
Met betrekking tot de in de overwegingen 209-232 beschreven leningen die door diverse overheidsorganen zijn verstrekt, vordert Polen voor de periode vanaf het moment waarop de leningen werden verstrekt tot het moment waarop zij zijn terugbetaald, een bedrag aan steun terug dat gelijk is aan het verschil tussen het feitelijk door Stocznia Gdynia betaalde rentetarief en het rentetarief waartegen de begunstigde de lening op de markt had kunnen afsluiten. Bovendien worden eventuele op de datum van deze beschikking niet afgeloste leningen onverwijld terugbetaald.
Artikel 3
Met betrekking tot de in de overwegingen 209-232 van deze beschikking beschreven garanties die door het ministerie van Financiën zijn verstrekt, vordert Polen voor de periode vanaf het toekennen van de steun tot aan het vervallen van de garantie een bedrag aan steun terug dat gelijk is aan het verschil tussen het feitelijk door Stocznia Gdynia betaalde rentetarief voor de lening die dankzij de staatsgarantie is verkregen en het rentetarief waartegen de begunstigde de lening op de markt had kunnen afsluiten, of een bedrag gelijk aan het gegarandeerde bedrag vermenigvuldigd met de risicofactor (kans op wanbetaling), verminderd met de feitelijk betaalde garantiepremie, dan wel een bedrag gelijk aan het verschil tussen de feitelijk door de begunstigde betaalde garantiepremie en de garantiepremie waartegen de begunstigde de lening op de markt had kunnen afsluiten. Bovendien worden eventuele op de datum van deze beschikking nog lopende garanties onverwijld ingetrokken.
Artikel 4
Met betrekking tot de in de overwegingen 209-232 van deze beschikking beschreven aanbetalingsgaranties die door het Verzekeringsagentschap voor Exportkredieten zijn verstrekt, vordert Polen voor de periode vanaf het verlenen van de garantie tot aan het vervallen ervan een bedrag aan steun terug dat gelijk is aan het verschil tussen de feitelijk door de begunstigde betaalde garantiepremie en de garantiepremie waartegen de begunstigde de lening op de markt had kunnen afsluiten. Bovendien worden eventuele op de datum van deze beschikking nog lopende garanties onverwijld ingetrokken.
Artikel 5
De artikelen 3 en 4 zijn mutatis mutandis ook van toepassing op aanbetalingsgaranties die in strijd met artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag door Polen aan Stocznia Gdynia zijn verstrekt in de periode vanaf 1 juli 2007 tot de datum van deze beschikking.
Artikel 6
Ten aanzien van het niet invorderen van schulden door overheidsorganen, zoals beschreven in de overwegingen 209-232, vordert Polen voor de periode vanaf het verlenen van de staatssteun tot aan de aflossing van de schulden aan de overheid een bedrag aan steun terug dat gelijk is aan het verschil tussen het feitelijk door Stocznia Gdynia betaalde rentetarief en het rentetarief waartegen de begunstigde uitstel van betaling van haar verplichtingen had kunnen krijgen van een crediteur in een markteconomie. Bovendien worden eventuele nog openstaande schulden aan overheidsinstanties onverwijld voldaan.
Artikel 7
Ten aanzien van de afschrijvingen van schulden door overheidsinstanties als beschreven in de overwegingen 209-232 van deze beschikking, vordert Polen steun terug voor een bedrag dat gelijk is aan de omvang van die afschrijvingen.
Artikel 8
Ten aanzien van de herstructurering van de schulden aan de overheid op grond van hoofdstuk 5a van de Wet van 30 oktober 2002 betreffende staatssteun aan ondernemingen die van bijzonder belang zijn voor de arbeidsmarkt, zoals gewijzigd (een en ander als beschreven in de overwegingen 209-232 van deze beschikking), vordert Polen steun terug voor een bedrag dat gelijk is aan de schulden aan de overheid die aan de Beheerder zijn overgedragen, verminderd met de feitelijke waarde van de activa die de begunstigde aan de Beheerder heeft overgedragen.
Artikel 9
Met betrekking tot de in de overwegingen 209-232 van deze beschikking beschreven kapitaalinjecties van verschillende overheidsinstanties vordert Polen een bedrag aan steun terug dat volledig overeenkomt met de geïnjecteerde kapitaalbedragen.
Artikel 10
Met betrekking tot de rechtstreekse subsidies als beschreven in tabel 4 en in de overwegingen 209-232 van deze beschikking, vordert Polen een bedrag aan steun terug dat volledig overeenkomt met de omvang van deze subsidies.
Artikel 11
1. Polen vordert van de begunstigde de steun terug zoals bepaald in de voorgaande artikelen. Deze terugvordering geschiedt overeenkomstig de richtsnoeren als bedoeld in de overwegingen 384-401 van deze beschikking.
2. De terug te vorderen steunbedragen zijn rentedragend vanaf de datum dat zij ter beschikking van Stocznia Gdynia zijn gesteld tot de feitelijke terugbetaling ervan.
3. De rente wordt op samengestelde grondslag berekend overeenkomstig hoofdstuk V van Verordening (EG) nr. 794/2004 van de Commissie (86) en Verordening (EG) nr. 271/2008 van de Commissie (87) tot wijziging van Verordening (EG) nr. 794/2004.
4. Polen annuleert met ingang van de datum van kennisgeving van deze beschikking alle nog uitstaande betalingen in verband met de steun als bedoeld in artikel 1.
Artikel 12
1. De steun als bedoeld in artikel 1 wordt onverwijld en daadwerkelijk teruggevorderd.
2. Polen ziet erop toe dat deze beschikking binnen zeven maanden na de datum van kennisgeving ervan ten uitvoer wordt gelegd.
Artikel 13
1. Binnen twee maanden na kennisgeving van deze beschikking deelt Polen de volgende gegevens aan de Commissie mee:
a)
het totale bedrag (hoofdsom en rente) dat van de begunstigde wordt teruggevorderd;
b)
een uitvoerige beschrijving van de reeds genomen en voorgenomen maatregelen om aan de onderhavige beschikking te voldoen;
c)
documenten waaruit blijkt dat de begunstigde is aangemaand om de steun terug te betalen;
d)
informatie waaruit blijkt dat alle nog van kracht zijnde aanbetalingsgaranties zijn beëindigd.
2. Polen stelt de Commissie in kennis van de verdere maatregelen die het heeft genomen om aan deze beschikking te voldoen, totdat de steun als bedoeld in artikel 1 volledig is terugbetaald. Indien de Commissie hierom verzoekt, deelt Polen onverwijld mee welke maatregelen het reeds heeft genomen of heeft voorgenomen om aan deze beschikking te voldoen. Voorts dient Polen gedetailleerde gegevens te verstrekken over de steunbedragen en de rente die reeds door de begunstigde zijn terugbetaald.
Deze beschikking is gericht tot de Republiek Polen.
Gedaan te Brussel, 6 november 2008.