Rozhodnutí Rady
ze dne 20. prosince 2000
o provádění programu na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl (MEDIA Plus - Rozvoj, distribuce a propagace) (2001-2005)
(2000/821/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od 6. do 8. dubna 1998 Komise ve spolupráci s úřadujícím předsednictvím pořádala Evropskou audiovizuální konferenci v Birminghamu na téma "Úkoly a možnosti digitálního věku". Tento konzultační proces odhalil potřebu zesíleného programu podpory evropského audiovizuálního průmyslu, zejména v oblasti rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl. Navíc v digitálním věku činnosti v audiovizuální oblasti také přispívají k vytváření nových pracovních míst, zejména při tvorbě a distribuci audiovizuálního obsahu.
(2) Dne 28. května 1998 Rada schválila výsledky Evropské audiovizuální konference v Birminghamu a zdůraznila nutnost podpory rozvoje silného a konkurenceschopného programu evropského audiovizuálního průmyslu, zejména s přihlédnutím k evropské kulturní rozmanitosti a zvláštním podmínkám v jazykově omezených oblastech.
(3) Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro audiovizuální politiku ze dne 26. října 1998 nazvaná "Digitální věk a evropská audiovizuální politika" uznává potřebu posílit podpůrná opatření pro filmový a audiovizuální průmysl, zejména dotováním programu MEDIA prostředky úměrnými velikosti a strategickému významu tohoto průmyslu.
(4) Úkoly tvorby, distribuce a dostupnosti evropského audiovizuálního obsahu byly hlavními tématy, která se diskutovala na fóru o audiovizuální politice nazvaném "Evropský obsah v digitálním tisíciletí", pořádaném úřadujícím předsednictvím ve spolupráci s Komisí v Helsinkách ve dnech 10. a 11. září 1999.
(5) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ministrů nazvaném "Audiovizuální politika: další postup" uznává Komise potřebu nárůstu veřejné podpory, zejména na úrovni Společenství, pro posílení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního průmyslu.
(6) Zelená kniha o "Sbližování odvětví telekomunikací, médií a informačních technologií a důsledk y pro regulaci" zdůrazňuje riziko nedostatku kvalitního obsahu na digitálním a analogovém televizním trhu.
(7) Veřejná diskuse k Zelené knize Komise zdůraznila potřebu vytvoření rámce na podporu distribuce a propagace evropského audiovizuálního obsahu pro tradiční a nová média v digitálním prostředí.
(8) Ve svých závěrech ze dne 27. září 1999 o výsledcích veřejné diskuse k Zelené knize o konvergenci [1] Rada vyzvala Komisi k tomu, aby tyto výsledky vzala v úvahu při vypracování návrhů opatření k posílení evropského audiovizuálního odvětví, včetně multimediálního odvětví.
(9) Ve svém sdělení ze dne 14. prosince 1999 "Zásady a hlavní směry audiovizuální politiky Společenství v digitálním věku" vymezila Komise své priority v audiovizuálním odvětví pro období 2000-2005.
(10) Komise uskutečnila "Akční program na podporu rozvoje evropského audiovizuálního průmyslu (MEDIA) (1991-1995)", který byl přijat rozhodnutím Rady 90/685/EHS [2] a který zahrnoval zejména opatření navržená k podpoře rozvoje a distribuce evropských audiovizuálních děl.
(11) dále k Zelené knize "Strategické možnosti posílení evropského programového průmyslu v souvislostech audiovizuální politiky Evropské unie" Komise předložila v listopadu 1995 návrh na rozhodnutí Rady o založení Evropského záručního fondu na podporu filmové a televizní tvorby [3], ke kterému Evropský parlament vydal příznivé stanovisko dne 22. října 1996 [4].
(12) Strategie Společenství pro rozvoj a posílení evropského audiovizuálního průmyslu byla potvrzena v programu MEDIA II (1996 - 2000), přijatém rozhodnutím Rady 95/563/ES [5] a rozhodnutím Rady 95/564/ES [6]. Na základě zkušeností získaných z programu je s přihlédnutím k získaným výsledkům vhodné zajistit jeho prodloužení.
(13) Ve zprávě o výsledcích programu MEDIA II (1996-2000) od 1. ledna 1996 do 30. června 1998 Komise shledala, že program vyhovuje zásadě subsidiarity podpory Společenství ve vztahu k vnitrostátním podporám, protože oblasti uplatnění MEDIA II doplňují oblasti uplatnění tradičních vnitrostátních podpůrných mechanismů.
(14) Je nezbytné vzít v úvahu kulturní rysy audiovizuálního odvětví v souladu s čl. 151 odst. 4 Smlouvy.
(15) V souladu s vyjednávacím pověřením uděleným Komisi Radou v nadcházejících jednáních Světové obchodní organizace (WTO) by Unie měla zajistit, že si stejně jako v Uruguayském kole Společenství a jeho členské státy podrží možnost uchování a rozvoje jejich schopnosti vymezit a uskutečňovat své kulturní a audiovizuální politiky za účelem zachování vlastní kulturní rozmanitosti.
(16) Zastávaje stejný přístup uznal Evropský parlament v usnesení ze dne 18. listopadu 1999 zvláštní roli evropského audiovizuálního odvětví při udržování kulturního pluralismu, zdravé ekonomiky a svobody slova, znovu potvrdil svůj závazek ve prospěch volnosti jednání v oblasti audiovizuální politiky uzavřený v Uruguayském kole a vyjádřil názor, že pravidla kulturních služeb Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), zejména v audiovizuálním odvětví, by neměla ohrozit kulturní rozmanitost a nezávislost smluvních stran WTO.
(17) Za účelem zvýšení přidané hodnoty opatření Společenství je nezbytné zajistit doplňkovost mezi opatřeními učiněnými na úrovni Společenství a vnitrostátními formami podpory.
(18) Je nezbytné zavést soulad mezi tímto rozhodnutím a akcí Komise týkající se vnitrostátních opatření na podporu audiovizuálního odvětví, zejména v zájmu zachování kulturní rozmanitosti v Evropě, a to umožněním vnitrostátním politikám odpovídajícím způsobem rozvíjet tvůrčí potenciál v členských státech. Navíc podpora Společenství může být spojena s kteroukoli veřejnou podporou.
(19) Vytvoření evropského audiovizuálního trhu vyžaduje rozvoj a tvorbu evropských děl, tj. děl majících původ v členských státech a děl majících původ v evropských třetích zemích účastnících se programu MEDIA Plus nebo v rámci spolupráce vyhovující podmínkám směrnice Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání [7].
(20) V průběhu příštích let digitální revoluce způsobí, že se evropská audiovizuální díla stanou díky novým způsobům přenosu audiovizuálního obsahu snadněji přístupnými a dostupnějšími mimo zemi svého původu.
(21) Konkurenceschopnost průmyslu audiovizuálních programů záleží na využití nových technologií ve fázích vývoje, tvorby a distribuce programu. Je tudíž vhodné zajistit přiměřenou a účinnou koordinaci s opatřeními podniknutými na poli nových technologií, zejména v pátém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1998-2002) přijatém rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES [8], v budoucím šestém rámcovém programu a novými příležitostmi pro mnohojazyčnou tvorbu, za účelem sladění s opatřeními učiněnými v rámci těchto programů, se zvláštním zaměřením na potřeby a možnosti malých a středních podniků na audiovizuálním trhu.
(22) Za účelem podpory evropských audiovizuálních projektů Komise posoudí možnosti dalšího financování na základě jiných nástrojů Společenství, zejména v rámci "e-Evropy" a iniciativ vyplývajících ze závěrů Evropské rady na zasedání v Lisabonu, jako jsou Evropská investiční banka (EIB), Evropský investiční fond (EIF), a rámcových výzkumných programů. Oborníci v audiovizuálním odvětví by měli být informováni o různých typech podpor, které jim jsou k dispozici v rámci Evropské unie.
(23) V souladu se závěry Evropské rady, která se sešla v Lisabonu, podají Rada a Komise do konce roku 2000 zprávu o průběžném přezkoumání finančních nástrojů EIB a EIF za účelem přesměrování finančních prostředků na zakládání nových podniků, společností s moderním technologickým vybavením a mikropodniků, stejně jako na podporu dalších činností v oblasti rizikového kapitálu či iniciativ v oblasti garančních mechanismů navrhovaných EIB a EIF. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost audiovizuálnímu průmyslu za účelem zlepšení jeho přístupu na kapitálové trhy a posílení jeho konkurenceschopnosti.
(24) Ve své zprávě Evropské radě "Pracovní příležitosti v informační společnosti" poukázala Komise na významný potenciál tvorby pracovních příležitostí, který nové audiovizuální služby poskytují.
(25) Ve sdělení o politikách Společenství ve prospěch zaměstnanosti uznala Komise pozitivní vliv programu MEDIA II na zaměstnanost v audiovizuálním odvětví.
(26) Je proto vhodné napomáhat rozvoji investic v evropském audiovizuálním průmyslu a vyzvat členské státy, aby podpořily vytváření pracovních příležitostí v uvedeném průmyslu různými prostředky.
(27) Program MEDIA Plus by měl umožnit vytvoření prostředí příznivého pro podnikatelské schopnosti a investice, aby zajistil evropskému audiovizuálnímu odvětví prostor v celosvětové ekonomice a účinnou podporu kulturní rozmanitosti.
(28) Příspěvek malých a středních podniků k rozvoji audiovizuálního odvětví by měl být dobře využit.
(29) Je nezbytné zlepšit podmínky pro distribuci a propagaci evropských filmových děl na evropském a mezinárodním trhu. Měla by být podporována spolupráce mezi mezinárodními a vnitrostátními distributory, provozovateli kin a producenty, napomáháno vytváření sítí mezi distributory, zejména malými a středními podniky, a měly by být podporovány společné akce za účelem podpory společných programových opatřeních na evropské úrovni.
(30) Je nezbytné zlepšit podmínky televizního vysílání evropských děl na evropském a mezinárodním trhu. Vzhledem k hlavní roli, kterou mohou hrát televizní kanály při šíření evropských děl, a nedostatečnému času, který v současné době věnují takovým dílům ve svých programech, je důležité, aby evropské subjekty televizního vysílání (vymezené článkem 2 směrnice 89/552/EHS) podporovaly evropské vysílání programů nákupem děl vyrobených v jiných členských státech.
(31) Je nezbytné usnadnit přístup na trh nezávislým evropským produkčním a distribučním společnostem a podporovat jak evropská díla, tak evropské společnosti v audiovizuálním odvětví.
(32) Měl by být zlepšen veřejný přístup k evropskému audiovizuálnímu dědictví, zvláště prostřednictvím digitalizace tohoto dědictví a vytvářením sítě na evropské úrovni.
(33) Evropští majitelé obsahů by měli být podporováni v digitalizaci a vytváření sítě katalogů, včetně archivů a filmového dědictví.
(34) Podpora rozvoje, distribuce a propagace by měla vzít v úvahu strukturální cíle, jako jsou například rozvíjení potenciálu v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově či zeměpisně omezených oblastech nebo rozvoj nezávislého evropského produkčního odvětví, zejména malých a středních podniků.
(35) Přidružené země střední a východní Evropy, Kypr, Malta, Turecko a ty země ESVO, které jsou stranami Dohody EHP, jsou pokládány za možné účastníky programů Společenství na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s postupy dohodnutými s těmito zeměmi.
(36) Ostatní evropské země, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraničním televizním vysílání, jsou nedílnou součástí evropské audiovizuální oblasti, a měly by tedy být oprávněny k účasti na tomto programu na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Tyto země by měly být schopné, pokud si tak přejí s ohledem na rozpočtové otázky nebo na priority jejich audiovizuálního průmyslu, účastnit se programu a těžit z něj v rámci omezené spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření, na kterých se zúčastněné strany dohodnou.
(37) Otevření programu evropským třetím zemím podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s předpisy Společenství, zejména se směrnicí Rady 89/552/EHS.
(38) Spolupráce s mimoevropskými třetími zeměmi rozvíjená na základě vzájemných a vyvážených zájmů může umožnit evropskému audiovizuálnímu průmyslu získat specifickou hodnotu v oblasti propagace, přístupu na trh, distribuce, šíření a využívání evropských děl v těchto zemích. Zahrnutí třetích zemí zvýší míru povědomí o kulturní rozmanitosti Evropy a podpoří rozšíření společných demokratických hodnot. Tato spolupráce by měla být rozvíjena na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření založených na dohodách mezi zúčastněnými stranami.
(39) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [9] je zahrnuta do tohoto rozhodnutí po celou dobu trvání programu, aniž tím jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES.
(40) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení a cíle programu
1. Zavádí se program na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl uvnitř a vně Společenství (dále jen "program") na dobu od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005 s cílem posílit evropský audiovizuální průmysl.
2. Cíle programu jsou
a) zlepšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví, včetně malých a středních podniků, na evropském a mezinárodním trhu podporou rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl, se zřetelem k rozvoji nových technologií;
b) posílení odvětví, která pomáhají zlepšit nadnárodní pohyb evropských děl;
c) respektování a propagace jazykové a kulturní rozmanitosti v Evropě;
d) zhodnocování evropského audiovizuálního dědictví, zvláště digitalizací a vytvořením sítě;
e) rozvoj audiovizuálního odvětví v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově nebo zeměpisně omezených oblastech a posílení vytváření sítě a mezinárodní spolupráce mezi malými a středními podniky;
f) šíření nových typů audiovizuálního obsahu užitím nových technologií.
Tyto cíle jsou uskutečňovány v souladu s podrobnými opatřeními uvedenými v příloze.
Článek 2
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje jsou
a) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů (hrané filmy pro kino nebo televizi, tvůrčí dokumenty, animované filmy pro televizi nebo kino, díla využívající audiovizuální a filmové dědictví) předkládaných nezávislými podniky, zejména malými a středními, určených na evropský a mezinárodní trh;
b) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů, které využívají nových tvůrčích a výrobních technik a technik šíření.
Článek 3
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření jsou
a) posílit evropské distribuční odvětví v oblasti filmu podporou distributorů k investicím do tvorby, nákupu, obchodování a propagace zahraničních evropských filmů;
b) podporovat větší nadnárodní šíření zahraničních evropských filmů na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím iniciativ ve prospěch jejich distribuce a promítání v kinech, mimo jiné podporou koordinace obchodních strategií;
c) posílit distribuční odvětví evropských děl na médiích určených k soukromému užívání podporou distributorů k investicím do digitální technologie a do propagace zahraničních evropských děl;
d) podporovat oběh, ve Společenství a mimo něj, evropských televizních programů vyrobených nezávislými společnostmi podporou spolupráce mezi provozovateli vysílání na jedné straně a nezávislými evropskými distributory a producenty na straně druhé;
e) podporovat vytváření katalogů evropských děl v digitálním formátu určených pro využívání novými médii;
f) podporovat jazykovou rozmanitost evropských audiovizuálních a filmových děl.
Článek 4
Specifické cíle programu v oblasti propagace a přístupu na trh
V oblasti propagace a přístupu na trh program směřuje k
a) usnadňování a podpoře propagace a pohybu evropských audiovizuálních a filmových děl na obchodních výstavách, veletrzích a audiovizuálních festivalech v Evropě a ve světě, protože takové akce mohou hrát významnou roli při propagaci evropských děl a při vytváření sítě odborníků;
b) podporou vytváření sítě evropských provozovatelů podporováním společných činností na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím vnitrostátních veřejných nebo soukromých zařízení pro propagaci.
Článek 5
Financování
1. Příjemci podpory Společenství nesou podstatnou část financování, které může zahrnovat jakékoli veřejné financování. Financování Společenstvím nepřesáhne 50 % nákladů na daná opatření. V případech výslovně uvedených v příloze však tato částka může dosáhnout 60 % nákladů na daná opatření.
2. finanční referenční částka pro provádění programu na období uvedené v čl. 1 odst. 1 činí 350 milionů EUR. Rozdělení uvedené částky podle odvětví je vymezeno v bodě 1.5 přílohy. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
3. Aniž jsou dotčeny dohody a smlouvy, jichž je Společenství smluvní stranou, musí být podniky, které jsou příjemci programu, vlastněny a nadále být vlastněny, ať přímo nebo většinovou účastí, členskými státy nebo státními příslušníky členských států.
Článek 6
Finanční podpora
Finanční podpora v rámci programu může být poskytnuta formou podmíněně vratných záloh nebo dotací vymezených v příloze. Splátky z opatření prováděných v rámci programu společně se splátkami z opatření prováděných v rámci programu MEDIA (1991 - 1995) a programu MEDIA II (1996-2000) jsou přidělovány na potřeby programu MEDIA Plus.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se níže uvedených záležitostí budou přijata řídícím postupem stanoveným v čl. 8 odst. 2:
a) obecné zásady pro všechna opatření popsaná v příloze;
b) obsah výzev k podávání návrhů, vymezení kritérií a postupů pro výběr projektů;
c) otázky týkající se každoročního vnitřního rozdělení programových zdrojů, včetně rozdělení mezi opatřeními v odvětvích rozvoje, propagace a distribuce;
d) opatření pro sledování a hodnocení akcí;
e) jakýkoli návrh na přidělení prostředků Společenství nad 200000 EUR v případě rozvoje nebo 300000 EUR v případě distribuce a 200000 EUR na příjemce a na rok v případě propagace. Tyto meze může Komise přezkoumat na základě zkušenosti;
f) výběr pilotních projektů stanovených v článku 10.
2. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se všech ostatních záležitostí budou přijata poradním postupem stanoveným v čl. 8 odst. 3. Tento postup se použije také při konečném výběru úřadů technické pomoci.
3. Technická pomoc se řídí ustanoveními přijatými na základě finančního nařízení.
4. Komise pravidelně a včas informuje Evropský parlament a Radu o provádění tohoto rozhodnutí, především o využití dostupných prostředků.
Článek 8
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 9
Soudržnost a doplňkovost
1. Při provádění programu Komise v těsné spolupráci s členskými státy zajistí obecnou soudržnost a doplňkovost s ostatními politikami, programy a akcemi Společenství, které se týkají audiovizuální oblasti.
2. Komise zajistí koordinaci mezi tímto programem a dalšími programy a akcemi v audiovizuální oblasti prováděnými na základě spolupráce Společenství s třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi.
Článek 10
Pilotní projekty
1. po celou dobu trvání programu jsou prováděny pilotní projekty zaměřené na zlepšení přístupu k evropskému audiovizuálnímu obsahu a na využívání příležitostí vyplývajících z rozvoje a zavádění nových a inovačních technologií, včetně digitalizace a nových metod šíření.
2. Při výběru prováděných pilotních projektů se Komise poradí s technickými konzultačními skupinami složenými z odborníků určených členskými státy. Seznam možných projektů je pravidelně předkládán výboru postupem podle čl. 8 odst. 2.
Článek 11
Otevření programu pro třetí země
1. Program je otevřen účasti přidružených zemí střední a východní Evropy za podmínek stanovených v dohodách o přidružení nebo v dodatkových protokolech týkajících se účasti na programech Společenství uzavřených nebo připravovaných k uzavření s těmito zeměmi.
2. Program je otevřen účasti Kypru, Malty, Turecka a těch zemí ESVO, které jsou členy Dohody o EHP na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou s těmito zeměmi dohodnuty.
3. Program je otevřen účasti zemí, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraniční televizi, jiných než těch, které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s podmínkami, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami.
4. Otevření programu pro evropské třetí země uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s právními předpisy Společenství, včetně čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady 89/552/EHS.
5. Program je otevřen pro spolupráci s dalšími třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků a specifických úprav, včetně finanční spoluúčasti v rámci dohodnutých postupů, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Evropské třetí země uvedené v odstavci 3, které si nepřejí plnou účast v programu, se mohou zapojit do spolupráce za podmínek stanovených v tomto odstavci.
Článek 12
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto rozhodnutí podléhala hodnocení předem a sledování a následnému hodnocení ve snaze zajistit přístupnost programu a jeho průhlednost.
2. Po ukončení projektů vyhodnotí Komise způsob, jakým byly uskutečněny, a dopad jejich provedení s cílem posoudit, zda byly dosaženy původní cíle.
3. Komise přednese věc Výboru pro média a poté předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru hodnotící zprávu o vlivu a účinnosti programu na základě výsledků získaných po dvou letech jeho provádění. Tato zpráva je popřípadě doprovázena návrhy změn.
4. Po ukončení programu Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru podrobnou zprávu o provedení a výsledcích programu.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2001.
V Bruselu dne 20. prosince 2000.
Besluit van de Raad
van 20 december 2000
betreffende de uitvoering van een programma ter aanmoediging van de ontwikkeling, de distributie en de promotie van Europese audiovisuele werken (Media Plus - Ontwikkeling, distributie en promotie) (2001-2005)
(2000/821/EG)
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met name op artikel 157, lid 3,
Gezien het voorstel van de Commissie,
Gezien het advies van het Europees Parlement,
Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
(1) De Commissie heeft met het toenmalige voorzitterschap van 6 tot 8 april 1998 te Birmingham de Europese audiovisuele conferentie "Uitdagingen en mogelijkheden van het digitale tijdperk" gehouden. Uit deze raadpleging is gebleken dat er behoefte bestaat aan een verbeterd steunprogramma voor de Europese audiovisuele industrie; bovendien dragen de activiteiten op audiovisueel gebied in het digitale tijdperk bij tot het scheppen van werkgelegenheid, in het bijzonder op het gebied van de productie en de verspreiding van audiovisuele werken.
(2) De Raad Culturele en Audiovisuele Zaken van 28 mei 1998 heeft met zijn goedkeuring van de resultaten van de te Birmingham gehouden Europese audiovisuele conferentie beklemtoond dat het wenselijk is de ontwikkeling van een sterke en concurrerende Europese audiovisuele-programma-industrie aan te moedigen, daarbij met name rekening houdend met de Europese culturele verscheidenheid en de bijzondere omstandigheden van kleine taalgebieden.
(3) Het verslag van de studiegroep op hoog niveau over het audiovisueel beleid van 26 oktober 1998, getiteld "Het digitale tijdperk en het Europese audiovisueel beleid", erkent de noodzaak de steunmaatregelen ten gunste van de audiovisuele en filmindustrie te versterken, met name door het Media-programma middelen toe te kennen die in overeenstemming zijn met de omvang en het strategisch belang van de audiovisuele industrie.
(4) De uitdagingen bij de productie, distributie en beschikbaarheid van Europese audiovisuele inhoud waren de voornaamste thema's die werden aangesneden tijdens het Audiovisuele Forum "Een Europese inhoud voor het digitale millennium", dat het voorzitterschap in samenwerking met de Commissie op 10 en 11 september 1999 te Helsinki heeft georganiseerd.
(5) In haar mededeling aan het Europees Parlement en de Raad, getiteld "Audiovisueel beleid: de volgende stappen", erkent de Commissie dat een grotere overheidssteun, met name op gemeenschapsvlak, noodzakelijk is om het concurrentievermogen van de Europese audiovisuele sector te versterken.
(6) Het groenboek over de convergentie van de sectoren telecommunicatie, media en informatietechnologie en de implicaties daarvan voor de regelgeving beklemtoont dat er een kans bestaat dat er een tekort aan kwaliteitsprogramma's voor de analoge en digitale televisiemarkt ontstaat.
(7) Uit de door de Commissie uitgevoerde openbare raadpleging over het groenboek is gebleken dat het noodzakelijk is een gunstig kader te scheppen voor de distributie en de promotie van Europese audiovisuele programma's voor de nieuwe en traditionele media in een digitale omgeving.
(8) In de conclusies inzake de resultaten van de openbare raadpleging over het convergentiegroenboek van 27 september 1999(1) heeft de Raad de Commissie verzocht de resultaten van de raadpleging bij het uitwerken van voorstellen voor maatregelen ter versterking van de Europese audiovisuele sector, met inbegrip van de sector multimedia, in aanmerking te nemen.
(9) In haar Mededeling van 14 december 1999, "Beginselen en richtsnoeren voor het audiovisuele beleid van de Gemeenschap in het digitale tijdperk", heeft de Commissie de prioriteiten vastgesteld die zij hanteert bij haar optreden in de audiovisuele sector in de periode 2000-2005.
(10) De Commissie heeft een actieprogramma ter promotie van de ontwikkeling van de audiovisuele industrie in Europa (Media) (1991-1995), zoals vastgesteld bij Besluit 90/685/EEG van de Raad van 21 december 1990(2), uitgevoerd, dat met name acties ter ondersteuning van de ontwikkeling en de distributie van Europese audiovisuele werken omvat.
(11) Na het Groenboek "Strategische opties voor de versterking van de programma-industrie in de context van het audiovisuele beleid van de Europese Unie" (COM(1994) 96), heeft de Commissie in november 1995 een voorstel voor een besluit van de Raad tot oprichting van een Europees Garantiefonds ter aanmoediging van de film- en televisieproductie ingediend(3), waarover het Europees Parlement op 22 oktober 1996 een positief advies heeft uitbracht(4).
(12) De communautaire strategie ter ontwikkeling en versterking van de Europese audiovisuele industrie is bekrachtigd in het kader van het programma Media II, zoals vastgesteld bij Besluit 95/563/EEG van de Raad(5) en bij Besluit 95/564/EG van de Raad(6); op grond van de met dit programma opgedane ervaringen moet worden gezorgd voor de verlenging ervan, met inachtneming van de bereikte resultaten.
(13) De Commissie is, in haar verslag over de resultaten die in de periode van 1 januari 1996 tot 30 juni 1998 in het kader van het programma Media II (1996-2000) zijn bereikt, van oordeel dat het programma voldoet aan het beginsel van subsidiariteit van communautaire middelen ten opzichte van nationale middelen, aangezien de steunverlening van Media II een aanvulling vormt op de vanouds overwegende rol van de nationale mechanismen.
(14) Het is noodzakelijk dat overeenkomstig artikel 151, lid 4, van het Verdrag met de culturele aspecten van de audiovisuele sector rekening wordt gehouden.
(15) Conform het door de Raad aan de Commissie verleende onderhandelingsmandaat zal de Unie tijdens de komende WTO-onderhandelingen er evenals in de Uruguayronde op toezien dat de Gemeenschap en haar lidstaten de mogelijkheid blijven behouden om hun culturele en audiovisuele beleid met het oog op het behoud van hun culturele verscheidenheid uit te stippelen en uit te voeren.
(16) Vanuit diezelfde benadering en met het oog op de speciale rol van de Europese audiovisuele sector bij de instandhouding van een cultureel pluralisme, een gezonde economie en de vrijheid van meningsuiting, heeft het Europees Parlement in zijn resolutie van 18 november 1999 zijn verknochtheid bevestigd aan het beginsel van vrijheid van actie in de sector van het audiovisuele beleid, zoals dat ook in de Uruguayronde werd erkend en gesteld dat de regels van de GATS inzake culturele diensten, met name in de audiovisuele sector, geen bedreiging mogen vormen voor de culturele verscheidenheid en autonomie van de verdragspartijen bij de WTO.
(17) Om de meerwaarde van de communautaire maatregelen te vergroten is het noodzakelijk te blijven toezien op de complementariteit van de op communautair niveau uitgevoerde maatregelen en nationale vormen van steunverlening.
(18) Het is noodzakelijk samenhang te waarborgen tussen het huidige besluit en de actie van de Commissie met betrekking tot nationale steunmaatregelen voor de audiovisuele sector, met name in het licht van het behoud van de culturele diversiteit in Europa, door ruimte te laten voor nationaal beleid dat op passende wijze het productiepotentieel van de lidstaten tot ontwikkeling brengt. Voorts dient de communautaire steun cumuleerbaar te zijn met alle andere vormen van overheidssteun.
(19) De opkomst van een Europese audiovisuele markt vereist de ontwikkeling en productie van Europese werken, dat wil zeggen producties afkomstig uit de lidstaten of uit Europese derde landen die aan het programma Media Plus deelnemen of over een kader voor samenwerking daarmee beschikken, zulks met inachtneming van de voorwaarden die in artikel 6 van Richtlijn 89/552/EEG van de Raad van 3 oktober 1989 betreffende de coördinatie van bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie-omroepactiviteiten(7) zijn vastgelegd.
(20) In de komende jaren zal de digitale revolutie nieuwe mogelijkheden voor de verspreiding van audiovisuele inhoud opleveren, waardoor de toegang tot Europese audiovisuele werken zal worden vergemakkelijkt en de verspreiding ervan buiten het land van herkomst zal toenemen.
(21) Wil de audiovisuele-programma-industrie concurrerend zijn, dan is het gebruik van nieuwe technologieën in het ontwikkelings-, productie- en distributiestadium van programma's noodzakelijk. Bijgevolg moet worden gezorgd voor een passende en doeltreffende coördinatie met de op het gebied van de nieuwe technologieën ondernomen acties, met name het vijfde kaderprogramma van de Europese Gemeenschap voor acties op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie (1998-2002), zoals vastgesteld bij Besluit 182/1999/EG van het Europees Parlement en de Raad(8), en moeten er gecoördineerde maatregelen komen om met name gebruik te kunnen maken van nieuwe mogelijkheden voor meertalige producties en om, met het toekomstige zesde kaderprogramma, te zorgen voor samenhang met de in het kader van dat programma op te zetten acties; daarbij dient speciale aandacht te worden besteed aan de eisen en mogelijkheden van kleine en middelgrote bedrijven die opereren op de markt voor audiovisuele producten.
(22) De Commissie dient na te gaan of, met name in het kader van "e-Europe" en initiatieven die het gevolg zijn van de conclusies van de Europese Raad van Lissabon, voor het stimuleren van Europese audiovisuele projecten extra financiële middelen kunnen worden vrijgemaakt uit andere communautaire instrumenten, zoals de Europese Investeringsbank (EIB), het Europese Investeringsfonds (EIF) en de kaderprogramma's voor onderzoek. De vakmensen uit de audiovisuele sector dienen geïnformeerd te worden over de verschillende steunmogelijkheden die de Europese Unie hun te bieden heeft.
(23) Overeenkomstig het besluit van de Europese Raad van Lissabon dienen de Raad en de Commissie uiterlijk eind 2000 verslag uit te brengen over de aan de gang zijnde herziening van de financiële instrumenten van de EIB en het EIF, teneinde de financiële ondersteuning te richten op startende ondernemingen, hoogtechnologische bedrijven en microbedrijven, en op andere initiatieven met risicokapitaal of garantiemechanismen die door de EIB en het EIF worden voorgesteld. Daarbij dient ook op bijzondere wijze rekening te worden gehouden met de audiovisuele industrie, zodat deze gemakkelijker toegang krijgt tot de kapitaalmarkt en zijn concurrentiepositie versterkt wordt.
(24) De Commissie stelt in haar verslag aan de Europese Raad over de werkgelegenheidsperspectieven in de informatiemaatschappij vast dat de nieuwe audiovisuele diensten grote mogelijkheden voor het scheppen van werkgelegenheid bieden.
(25) De Commissie heeft in haar Mededeling over het communautaire beleid ter ondersteuning van de werkgelegenheid de positieve werking van het programma Media II op de werkgelegenheid in de audiovisuele sector erkend.
(26) Bijgevolg dienen investeringen in de audiovisuele industrie gestimuleerd te worden en dienen de lidstaten verzocht te worden om het scheppen van nieuwe banen in deze industrie met verschillende middelen te bevorderen.
(27) Het MEDIA Plus-programma moet een klimaat creëren dat ondernemingsgeest en investeringen aanmoedigt, om de aanwezigheid van de Europese audiovisuele industrie op de wereldmarkt te verzekeren en de culturele diversiteit op doeltreffende wijze te bevorderen.
(28) De bijdrage die het MKB kan leveren tot de ontwikkeling van de audiovisuele sector moet worden bevorderd.
(29) De voorwaarden waaronder Europese films op de Europese en internationale markt worden gedistribueerd en gepromoot, moeten worden verbeterd. Het is noodzakelijk dat de samenwerking tussen internationale distributeurs, nationale distributeurs, exploitanten en producenten wordt bevorderd, dat vooral de vorming van een netwerk van distributeurs wordt gestimuleerd, met name het MKB, en dat er gecoördineerde initiatieven met het oog op gezamenlijke acties voor een Europese programmering worden gesteund.
(30) De voorwaarden waaronder Europese werken op de televisie worden uitgezonden op de internationale en Europese markt moeten worden verbeterd. Gezien de belangrijke rol die tv-zenders kunnen hebben in de circulatie van Europese werken en de geringe positie die deze werken momenteel in hun programmeringen innemen, moeten de Europese omroeporganisaties zoals gedefinieerd in artikel 2 van Richtlijn 89/552/EEG de Europese verspreiding van programma's bevorderen door werken te kopen die in andere lidstaten zijn geproduceerd.
(31) De markttoegang van Europese zelfstandige productie- en distributie-ondernemingen moet worden vergemakkelijkt en zowel Europese werken als Europese ondernemingen in de audiovisuele sector moeten worden bevorderd.
(32) De toegang van het publiek tot het Europese audiovisuele erfgoed moet worden verbeterd, met name door de digitalisering en de vorming van netwerken op Europees vlak.
(33) Europese inhoudseigenaren moeten gestimuleerd worden hun catalogi, met inbegrip van de archieven en het cinematografisch erfgoed, te digitaliseren en via netwerken toegankelijk te maken.
(34) Bij de ondersteuning van de ontwikkeling, de distributie en de promotie moet rekening worden gehouden met structurele doelstellingen, zoals de ontwikkeling van het potentieel in landen of gebieden met een geringe audiovisuele productiecapaciteit en/of een geringe geografische omvang of een klein taalgebied, en de ontwikkeling van een onafhankelijke Europese productiesector, met name het midden- en kleinbedrijf.
(35) De geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa, Cyprus, Malta, Turkije en de EVA-landen die partij zijn bij de EER-Overeenkomst, kunnen op basis van aanvullende kredieten en volgens met de betrokken landen overeen te komen procedures aan de communautaire programma's deelnemen.
(36) De andere Europese landen die partij zijn bij de overeenkomst van de Raad van Europa inzake grensoverschrijdende televisie, maken een integrerend deel uit van de Europese audiovisuele ruimte en kunnen daarom, op basis van aanvullende kredieten en op de voorwaarden die in overeenkomsten tussen de betrokken partijen moeten worden vastgelegd, aan het programma deelnemen; deze landen moeten, indien zij dit wensen, en afhankelijk van begrotingsoverwegingen of van prioriteiten van hun audiovisuele industrie, aan het programma kunnen deelnemen of van een beperkte samenwerkingsformule gebruik kunnen maken, op basis van aanvullende kredieten en volgens tussen de betrokken partijen overeen te komen specifieke voorwaarden.
(37) De deelname van Europese derde landen aan het programma wordt onderworpen aan de voorwaarde dat eerst wordt nagegaan of hun nationale wetgeving verenigbaar is met het acquis communautaire en met name met Richtlijn 89/552/EEG.
(38) Samenwerking met niet-Europese derde landen op grond van wederzijdse en evenwichtige belangen kan een meerwaarde voor de Europese audiovisuele industrie opleveren inzake de promotie, de markttoegang, de distributie, de verspreiding en de exploitatie van Europese producties in deze landen; openstelling voor derde landen zal leiden tot een groeiend besef van de Europese culturele verscheidenheid en maakt het mogelijk gemeenschappelijke democratische waarden uit te wisselen; een dergelijke samenwerking moet worden ontwikkeld op basis van aanvullende kredieten en volgens specifieke voorwaarden die in overeenkomsten tussen de betrokken partijen moeten worden vastgelegd.
(39) In dit besluit wordt voor de gehele looptijd van het programma een financieel referentiebedrag opgenomen in de zin van punt 34 van het Interinstitutioneel Akkoord van 6 mei 1999 tussen het Europees Parlement, de Raad en de Commissie(9), zulks zonder afbreuk te doen aan de in het Verdrag vastgelegde bevoegdheden van de begrotingsautoriteit.
(40) De nodige maatregelen ter uitvoering van dit besluit worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie verleende uitvoeringsbevoegdheden(10),
BESLUIT:
Artikel 1
Vaststelling en doelstellingen van het programma
1. Voor het tijdvak van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2005 wordt een programma ter aanmoediging van de ontwikkeling, de distributie en de promotie van Europese audiovisuele werken, binnen en buiten de Europese Unie, hierna "programma" genoemd, vastgesteld, dat erop gericht is de Europese audiovisuele industrie te versterken.
2. De doelstellingen van het programma zijn:
a) de verbetering van het concurrentievermogen van de Europese audiovisuele sector, met inbegrip van het midden- en kleinbedrijf, op de internationale en Europese markt, door de ontwikkeling, de distributie en de promotie van Europese audiovisuele werken te steunen, met inachtneming van de ontwikkeling van de nieuwe technologieën;
b) de versterking van de sectoren die bijdragen tot een betere transnationale circulatie van Europese werken;
c) de eerbiediging en promotie van de culturele verscheidenheid en de veeltaligheid van Europa;
d) de ontsluiting van het Europese audiovisuele erfgoed, met name de digitalisering en de netvorming ervan;
e) de ontwikkeling van de audiovisuele sector in de landen of gebieden met een geringe audiovisuele productiecapaciteit en/of met een klein geografisch gebied en/of taalgebied en de versterking van de netwerkvorming en van de transnationale samenwerking van het midden- en kleinbedrijf;
f) de verspreiding van nieuwe soorten audiovisuele inhoud die gebruik maken van nieuwe technologieën.
De doelstellingen worden uitgevoerd volgens de in de bijlage opgenomen bepalingen.
Artikel 2
Specifieke doelstellingen van het programma met betrekking tot de ontwikkeling
Met betrekking tot de ontwikkeling heeft het programma de volgende specifieke doelstellingen:
a) de promotie, door het verlenen van financiële steun, van de ontwikkeling van productieprojecten die door zelfstandige met name kleine en middelgrote ondernemingen worden aangeboden en voor de internationale en Europese markt zijn bestemd (dramaproducties voor bioscoop of televisie, documentaire films, animatiefilms voor televisie of bioscoop, werken die het audiovisuele en filmerfgoed ontsluiten);
b) de promotie, door het verlenen van financiële steun, van de ontwikkeling van productieprojecten die gebruik maken van nieuwe technologieën op het gebied van de creatie, productie en verspreiding.
Artikel 3
Specifieke doelstellingen van het programma met betrekking tot de distributie en verspreiding
Met betrekking tot de distributie en verspreiding heeft het programma de volgende specifieke doelstellingen:
a) de versterking van de Europese filmdistributiesector door de distributeurs aan te moedigen te investeren in productie, aankoop, marketing en promotie van niet-nationale Europese bioscoopfilms;
b) de begunstiging van ruimere transnationale verspreiding van niet-nationale Europese films op de internationale en Europese markt door stimulerende maatregelen ten behoeve van de distributie en programmering daarvan in de bioscoop, met name door stimulering van gecoördineerde marketingstrategieën;
c) de versterking van de distributiesector van Europese werken in voor particulier gebruik bestemde vorm door de distributeurs aan te moedigen in digitale technologie en de promotie van niet-nationale Europese werken te investeren;
d) het ijveren voor het binnen en buiten de Gemeenschap in omloop brengen van door zelfstandige bedrijven geproduceerde Europese televisieprogramma's door aanmoediging van de samenwerking tussen zenders, enerzijds, en Europese zelfstandige distributeurs en producenten, anderzijds;
e) de aanmoediging van de vorming van verzamelingen van Europese werken in digitale uitvoering die voor de exploitatie via de nieuwe media zijn bestemd;
f) de ondersteuning van de veeltaligheid van de Europese audiovisuele en cinematografische werken.
Artikel 4
Specifieke doelstellingen van het programma met betrekking tot de promotie en de markttoegang
Op het gebied van de promotie en de markttoegang heeft het programma ten doel:
a) de promotie en het in omloop brengen van Europese cinematografische en audiovisuele werken in het kader van zowel commerciële evenementen en vakmarkten als Europese audiovisuele festivals, in Europa en wereldwijd, te vergemakkelijken en aan te moedigen, voorzover deze evenementen een belangrijke rol kunnen spelen voor de promotie van de Europese werken en de netwerkvorming van de vakmensen;
b) de netwerkverbinding van de Europese ondernemers aan te moedigen, door gezamenlijke acties op de Europese en de internationale markt van nationale overheidsinstanties of particuliere organisaties die zich met promotieactiviteiten bezighouden.
Artikel 5
Financiële bepalingen
1. De begunstigden van communautaire steun moeten een aanzienlijk deel van de financiering voor hun rekening nemen, eventueel door gebruikmaking van andere vormen van overheidsfinanciering. De communautaire financiering bedraagt maximaal 50 % van de kosten. In de uitdrukkelijk in de bijlage bepaalde gevallen kan dit percentage echter oplopen tot 60 % van de kosten.
2. Het financiële referentiebedrag voor de uitvoering van het programma, voor de in artikel 1, lid 1, bedoelde periode, bedraagt 350 miljoen euro. De indicatieve uitsplitsing per sector van dit bedrag staat in punt 1.5 van de bijlage. De begrotingsautoriteit kent de jaarlijkse kredieten toe binnen de grenzen van de financiële vooruitzichten.
3. Onverminderd de overeenkomsten en verdragen waarbij de Gemeenschap partij is, moeten de voor dit programma in aanmerking komende ondernemingen, hetzij rechtstreeks, hetzij door een meerderheidsdeelneming, in het bezit zijn en blijven van lidstaten en/of onderdanen van lidstaten.
Artikel 6
Financiële steun
De in het kader van het programma toegekende financiële steun wordt verleend in de vorm van voorwaardelijk terug te betalen voorschotten of van subsidies, zoals omschreven in de bijlage. De terugbetalingen van de in het kader van het programma toegekende bedragen worden evenals die welke voortkomen uit acties in het kader van de programma's Media (1991-1995) en Media II (1996-2000) voor het programma Media Plus aangewend.
Artikel 7
Uitvoering van dit besluit
1. De voor de uitvoering van dit besluit vereiste maatregelen betreffende de hieronder genoemde aangelegenheden worden vastgesteld overeenkomstig de in artikel 8, lid 2, bedoelde beheersprocedure:
a) de algemene richtsnoeren voor alle in de bijlage beschreven maatregelen;
b) de inhoud van de oproepen om voorstellen in te dienen, de vaststelling van de criteria en van de procedures voor de keuze van de projecten;
c) de vraagstukken betreffende de jaarlijkse interne uitsplitsing van het programma, waaronder ook de uitsplitsing over de acties in de sectoren Ontwikkeling, Promotie en Distributie;
d) de wijze waarop deze acties gevolgd en geëvalueerd moeten worden;
e) voorstellen voor een communautaire toewijzing van meer dan 200000 EUR voor wat betreft de ontwikkeling, van 300000 EUR voor wat betreft de distributie en van 200000 EUR per ontvanger en per jaar voor wat betreft de promotie. Deze drempels kunnen in het licht van de opgedane ervaringen opnieuw worden bezien door het Comité;
f) De keuze van de proefprojecten van artikel 10.
2. De voor de uitvoering van dit besluit vereiste maatregelen die op andere aangelegenheden betrekking hebben, worden vastgesteld overeenkomstig de in artikel 8, lid 3, bedoelde raadplegingsprocedure. Deze procedure is ook van toepassing op de definitieve keuze van de bureaus voor technische bijstand.
3. De technische bijstand wordt geregeld door de bepalingen die in het kader van het financieel reglement zijn vastgesteld.
4. De Commissie informeert het Europees Parlement en de Raad regelmatig en tijdig over de stand van de uitvoering van dit besluit, meer bepaald wat de aanwending van de beschikbare financiële middelen betreft.
Artikel 8
Comité
1. De Commissie wordt bijgestaan door een comité.
2. Wanneer naar dit lid wordt verwezen, zijn de artikelen 4 en 7 van Besluit 1999/468/EG van toepassing.
De in artikel 4, lid 3, van Besluit 1999/468/EG bedoelde periode wordt vastgesteld op twee maanden.
3. Wanneer naar dit lid wordt verwezen, zijn de artikelen 3 en 7 van Besluit 1999/468/EG van toepassing.
4. Het comité stelt zijn reglement van orde vast.
Artikel 9
Samenhang en complementariteit
1. Bij de uitvoering van het programma zorgt de Commissie, in nauwe samenwerking met de lidstaten, voor de algehele samenhang en complementariteit met andere communautaire beleidsmaatregelen, programma's en acties die op audiovisueel gebied van invloed zijn.
2. De Commissie zorgt voor een doeltreffende samenhang tussen het onderhavige programma en de programma's en acties op audiovisueel gebied in het kader van de samenwerking van de Gemeenschap met derde landen en de bevoegde internationale organisaties.
Artikel 10
Proefprojecten
1. Gedurende de hele looptijd van het programma worden er proefprojecten opgezet die gericht zijn op een betere toegang tot Europese audiovisuele inhoud en die profijt trekken van de mogelijkheden welke ontstaan door de ontwikkeling en de introductie van nieuwe en innoverende technologie, waaronder de digitalisering en de nieuwe distributiemethodes.
2. Bij de selectie van de proefprojecten wordt de Commissie geadviseerd door technische adviesgroepen, samengesteld uit door de lidstaten aangewezen deskundigen. De lijst van projecten die in aanmerking genomen kunnen worden, wordt op gezette tijden volgens de procedure van artikel 8, lid 2, aan het comité voorgelegd.
Artikel 11
Openstelling van het programma voor derde landen
1. Het programma staat open voor deelneming van de geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgelegd in de met deze landen gesloten of te sluiten associatieovereenkomsten of aanvullende protocollen daarbij inzake de deelneming aan communautaire programma's.
2. Het programma staat open voor deelneming van Cyprus, Malta, Turkije en de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst, op basis van aanvullende kredieten en volgens de met die landen overeen te komen procedures.
3. Het programma wordt opengesteld voor deelneming van de landen die partij zijn bij de overeenkomst van de Raad van Europa inzake grensoverschrijdende televisie die niet reeds in de leden 1 en 2 zijn genoemd, op basis van aanvullende kredieten, onder de voorwaarden die in overeenkomsten tussen de betrokken partijen worden vastgelegd.
4. De openstelling van het programma voor de in de leden 1, 2 en 3 bedoelde Europese derde landen wordt onderworpen aan een voorafgaand onderzoek naar de verenigbaarheid van hun nationale wetgeving met het acquis communautaire, met inbegrip van artikel 6, lid 1, tweede alinea, van Richtlijn 89/552/EEG.
5. Het programma staat eveneens open voor samenwerking met andere derde landen, op basis van aanvullende kredieten en specifieke voorwaarden en met financiële deelneming volgens procedures die in overeenkomsten tussen de betrokken partijen worden vastgelegd. De in lid 3 bedoelde Europese derde landen die niet volledig aan het programma wensen deel te nemen, kunnen in aanmerking komen voor samenwerking volgens de in dat lid vastgelegde voorwaarden.
Artikel 12
Follow-up en beoordeling
1. De Commissie draagt zorg voor de beoordeling vooraf, de follow-up en de beoordeling achteraf van de in het kader van dit besluit uitgevoerde acties. Zij ziet toe op de toegankelijkheid van het programma en op de transparantie van de uitvoering ervan.
2. Na afloop van de projecten beoordeelt de Commissie hoe de uitvoering verlopen is en wat het effect ervan is geweest teneinde na te gaan of de oorspronkelijke doelstellingen zijn verwezenlijkt.
3. De Commissie dient aan de hand van de na twee jaar bereikte resultaten, bij het Europees Parlement, de Raad en het Economisch en Sociaal Comité een beoordelingsverslag in over de gevolgen en de doeltreffendheid van het programma, dat zij eerst aan het Comité van artikel 8 voorlegt. Dit verslag gaat, zo nodig, vergezeld van voorstellen ter aanpassing van het programma.
4. Na afloop van het programma doet de Commissie het Europees Parlement, de Raad en het Economisch en Sociaal Comité een uitvoerig verslag toekomen over de uitvoering en de resultaten van het programma.
Artikel 13
Inwerkingtreding
Dit besluit treedt in werking op 1 januari 2001.
Gedaan te Brussel, 20 december 2000.